Чжан Цзай (Кайфен, 1020 — 1077) — китайський державний діяч, філософ династії Північна Сун, один із засновників неоконфуціанської філософської школи.
Чжан Цзай | ||||
---|---|---|---|---|
кит. 张载, пін. Zhāng Zǎi | ||||
Філософія Китаю доби Середньовіччя | ||||
![]() | ||||
Народження | 1020 Кайфен | |||
Смерть | 1077 | |||
Громадянство | Північна Сун | |||
Знання мов | ||||
Прізвисько | пан з Хенцюя | |||
Діяльність | ||||
Основні інтереси | конфуціанство, буддизм, даосизм | |||
Вплинув | Ван Тинсян, Ван Фучжи, Цзай Чженем | |||
Конфесія | Неоконфуціанство | |||
Батько | d[2] | |||
| ||||
| ||||
Біографія
Народився Чжан Цзай 1020 р. в столиці імперії Сун, місті Кайфен, у родині префекта. Проте, дуже рано був вимушений покинути рідне місто і переїхати до Чананя. Зважаючи на положення родини в суспільстві, з малку захоплювався військовим мистецтвом і вважав це справою свого майбутнього. Але в підлітковому віці став проявляти неабиякий філософський хист, І вже у двадцятирічному віці звернувся з проханням прийняття в помічники до відомого на той час політичного діяча та вченого Фань Чжунаня. Той, помітивши високу зацікавленість хлопця в саморозвитку, порекомендував Чжан Цзаю познайомится з конфуціанським трактатом «Чжун юн». Через декілька років, хлопець, у спробах віднайти істинний шлях, звертається до буддиських та даосських догматів, але не знайшовши відповіді на поставленні питання, повертається до конфуціанства. Проте, саме таке різноманіття досліджуваних тем, в майбутньому, широко вплине на його вчення. Завдячуючи своїй наполегливій праці, у 1057 р. здобуває ступінь цзяньши та призначається на роботу до магістрату. А вже в 1069 р., завдяки особистій зацікавленості імператора його вченням та висунутим концепціям управління, призначається на високу державницьку посаду. Але дуже швидко Чжан Цзай покидає свій високий піст, не в змозі змиритися з радикальними реформами Ван Аньшаня. Саме з цього часу філософ повністю присвячує свій вільний час викладанню та науковій праці. В цей період виходит у світ одна з найвідоміших його праць — книга «Чженмен», тобто писемний виклад основних правил та настанов Чжан Цзая. 1076 р. він був покликаний на попередню посаду, але взимку того ж року Чжан Цзай захворів і, відчуваючи наближення своєї смерті, вирішив повернутися до рідного міста. Проте, не досягнувши пункту свого призначення, 1077 р. помирає.
Основи вчення
За основними догмами вчення Чжана Цзая, всі речі світу складаються з початкової субстанції, так званої ци. Для нього, ци включає в себе сили, які регулюють взаємодію між інь і янь, добром та злом. На думку філософа, все на світі складається з ци, адже у розрідженому стані вона невидима, але коли вона конденсується, то стає твердим або рідким тілом і набуває нових властивостей. Таким чином усе є ци: скелі, дерева, повітря та навіть люди. Також Чжан Цзай досліджує відносини між «двома» і «одним», тобто відносини між протилежностями і єдністю. Він вважав, що існує єдність протилежностей, яке важко уловити, і, оскільки в єдності існують протилежності, відбуваються численні зміни. Перехід від протилежностей до єдності він називав «змішанням». Взаємовплив протилежностей змушує всі предмети перебувати в стані безперервного руху і змін. Окрім цього, Чжан Цзай першим серед неоконфуціанців провів чітке розмежування між людськими бажаннями і космічним принципом (тяньлі). Розмежування, яке зберігалося в китайській філософії аж до цинського періоду. Чжан Цзаю належить відомий вислів: «Єдність людської природи і свідомості можлива завдяки розуму». Коли людина удосконалює свою природу, вона приходить до розуміння необхідності любові до всього живого і охоче ділиться своїми знаннями з іншими, допомагає всім людям . До того ж, філософ намагався розібратися в тому, звідки людина отримує інформацію та знання. Так, він стверджував, що вони народжуються в процесі з'єднання суб'єкта (органів почуттів) і об'єкта (предметів зовнішнього світу). Знання, набуті за допомогою органів почуттів при зіткненні з зовнішнім світом, Чжан Цзай називав «знаннями від очей і вух». При цьому, Чжан Цзай визнавав, що відчуття виникають від предметів і явищ зовнішнього світу, що предмети і явища зовнішнього світу первинні, а свідомість людини вторинна, тобто він дотримувався принципів матеріалістичної теорії пізнання. Але він помітив протиріччя між незліченністю предметів в світі і обмеженістю почутого і побаченого окремою людиною і шукав «знань про характер сутності» і «прекрасних знань про сутність неба», що представляють абсолютну істину, «що вичерпує всі предмети під небом». Під так званими «прекрасними знаннями про сутність неба», що дають «правильне розуміння впізнаваного», мається на увазі всеохопне пізнання закономірностей неба, землі і всіх предметів . Чжан Цзай вважав, що, коли люди пізнають закономірності в русі і зміні землі, неба і людини, вони пізнають сутність неба, тобто досягнуть вищого ступеня осягнення потаємного, і зможуть злитися з небом Ще одним вагомим внеском Чжан Цзая в неоконфуціанську філософію є деміфологізація уявлень про душу і загробне життя. Згідно з традиційними уявленнями, душі предків продовжували існувати після їх смерті в безтілесної формі. Чжан Цзай, спираючись на ідеї «Книги змін», інтерпретував появи злих і добрих духів (гуй шень) як спонтанні прояви двох основних форм ци. По суті, ци єдина, але у неї є безліч функціональних проявів. Конкретні люди з'являються і зникають, але існує вічний зразок людини, з при сущому йому ци. Коли чоловік з'являється на світ, то ци функціонує у формі шень, коли він вмирає, ци розчиняється і повертається в форму гуй. Таким чином, Чжан Цзай вважав особистість смертною, схильною до руйнування — але не до кінця. Він прагнув створити концепцію, за допомогою якої конфуціанство могло б конкурувати з концепцією особистого безсмертя в даосизмі і буддійською ідеєю переселення душ.
Основні праці
«Чженмен» («Виправлення юнацького невігластва»), «Сі-мін» («Західні написи» (частина 17 глави «Чженмен»), «Цзінсюе лику» («Принципи вивчення класики»), «Ішоу» ("Коментарі до «Книги змін»).
Примітки
- Identifiants et Référentiels — ABES, 2011.
- China Biographical Database
- Christian Jochim. Naturalistic Ethics in a Chinese Context: Chang Tsai's Contribution //Philosophy East and West, Vol. 31, No. 2 (Apr., 1981), pp. 165—177
- «Китайская философия. Энциклопедический словарь» — Москва, «Мысль», 1994.
- Цзян Го-чжу. Чжан Цзай ды чжэсюэ сысян (Философские идеи Чжан Цзая). Шэньян, 1982, стр. 101—125
- Werner Eichhorn: Die Westinschrift des Chang Tsai: ein Beitrag zur Geistesgeschichte der nördlichen Sung. Leipzig : Brockhaus, 1937, p. 201-215
- Feng Youlan: Krótka historia filozofii chińskiej. Kraków: Wydawnictwo Naukowe PWN, 2001, p. 97.
- Chan, Wing-tsit, trans. Reflections on Things at Hand: The Neo-Confucian Anthology Compiled by Chu Hsi and Lü Tsu-chien. New York: Columbia University Press, 1967, p. 109-121
- Kasoff I.E. The Thought of Chang Tsai (1020—1077). Camb., 1984, стр. 37-40
- Huang, Siu-chi. The Moral Point of view of Chang Tsai, // Philosophy East and West 21, no. 2 (April, 1971): 141—156
- Chow, Kai-wing. «Ritual, Cosmology, and Ontology: Chang Tsai's Moral Philosopy.» // Philosophy East and West 43.2 (April 1993): 201-287
Література
- Кобзев А. И. Философия китайского неоконфуцианства. Восточная литература РАН. М., 2002. 606 страниц.
- Конрад Н. И. Запад и Восток. М., 1972
- Родни Л. Тейлор: Иллюстрированная энциклопедия конфуцианства . Том 1. Нью — Йорк: Rosen Publishing Group, Inc., 2005, стр 175—176..
- Голыгина К. И. «Великий предел». М., 1995
- Энциклопедия исторического мира . Том III. Краков:. Агентство журналистская Opres Publishing, 2000, стр 268.
- О познании, пер. М. Л. Титаренко. — В кн.: Антология мировой философии, т. 1, ч. 1. M., 1969
- Chan, Wing-tsit. A Sourcebook in Chinese Philosophy. Princeton: Princeton University Press, 1963.Translates a selection of Zhang's works, focusing on Correcting Ignorance.
- Huang, S. (1968). Philosophy East and West. University of Hawaii Press
- Bookrags. Encyclopedia of Religion: Chang Tsai Summary. Retrieved October 25, 2008
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Chzhan Czaj Kajfen 1020 1077 kitajskij derzhavnij diyach filosof dinastiyi Pivnichna Sun odin iz zasnovnikiv neokonfucianskoyi filosofskoyi shkoli Chzhan Czajkit 张载 pin Zhang ZǎiFilosofiya Kitayu dobi SerednovichchyaNarodzhennya1020 1020 KajfenSmert1077 1077 GromadyanstvoPivnichna SunZnannya movkitajska movaPrizviskopan z HencyuyaDiyalnistpedagogOsnovni interesikonfucianstvo buddizm daosizmVplinuvVan Tinsyan Van Fuchzhi Czaj ChzhenemKonfesiyaNeokonfucianstvoBatkod 2 Chzhan Czaj u VikishovishiBiografiyaNarodivsya Chzhan Czaj 1020 r v stolici imperiyi Sun misti Kajfen u rodini prefekta Prote duzhe rano buv vimushenij pokinuti ridne misto i pereyihati do Chananya Zvazhayuchi na polozhennya rodini v suspilstvi z malku zahoplyuvavsya vijskovim mistectvom i vvazhav ce spravoyu svogo majbutnogo Ale v pidlitkovomu vici stav proyavlyati neabiyakij filosofskij hist I vzhe u dvadcyatirichnomu vici zvernuvsya z prohannyam prijnyattya v pomichniki do vidomogo na toj chas politichnogo diyacha ta vchenogo Fan Chzhunanya Toj pomitivshi visoku zacikavlenist hlopcya v samorozvitku porekomenduvav Chzhan Czayu poznajomitsya z konfucianskim traktatom Chzhun yun Cherez dekilka rokiv hlopec u sprobah vidnajti istinnij shlyah zvertayetsya do buddiskih ta daosskih dogmativ ale ne znajshovshi vidpovidi na postavlenni pitannya povertayetsya do konfucianstva Prote same take riznomanittya doslidzhuvanih tem v majbutnomu shiroko vpline na jogo vchennya Zavdyachuyuchi svoyij napoleglivij praci u 1057 r zdobuvaye stupin czyanshi ta priznachayetsya na robotu do magistratu A vzhe v 1069 r zavdyaki osobistij zacikavlenosti imperatora jogo vchennyam ta visunutim koncepciyam upravlinnya priznachayetsya na visoku derzhavnicku posadu Ale duzhe shvidko Chzhan Czaj pokidaye svij visokij pist ne v zmozi zmiritisya z radikalnimi reformami Van Anshanya Same z cogo chasu filosof povnistyu prisvyachuye svij vilnij chas vikladannyu ta naukovij praci V cej period vihodit u svit odna z najvidomishih jogo prac kniga Chzhenmen tobto pisemnij viklad osnovnih pravil ta nastanov Chzhan Czaya 1076 r vin buv poklikanij na poperednyu posadu ale vzimku togo zh roku Chzhan Czaj zahvoriv i vidchuvayuchi nablizhennya svoyeyi smerti virishiv povernutisya do ridnogo mista Prote ne dosyagnuvshi punktu svogo priznachennya 1077 r pomiraye Osnovi vchennyaZa osnovnimi dogmami vchennya Chzhana Czaya vsi rechi svitu skladayutsya z pochatkovoyi substanciyi tak zvanoyi ci Dlya nogo ci vklyuchaye v sebe sili yaki regulyuyut vzayemodiyu mizh in i yan dobrom ta zlom Na dumku filosofa vse na sviti skladayetsya z ci adzhe u rozridzhenomu stani vona nevidima ale koli vona kondensuyetsya to staye tverdim abo ridkim tilom i nabuvaye novih vlastivostej Takim chinom use ye ci skeli dereva povitrya ta navit lyudi Takozh Chzhan Czaj doslidzhuye vidnosini mizh dvoma i odnim tobto vidnosini mizh protilezhnostyami i yednistyu Vin vvazhav sho isnuye yednist protilezhnostej yake vazhko uloviti i oskilki v yednosti isnuyut protilezhnosti vidbuvayutsya chislenni zmini Perehid vid protilezhnostej do yednosti vin nazivav zmishannyam Vzayemovpliv protilezhnostej zmushuye vsi predmeti perebuvati v stani bezperervnogo ruhu i zmin Okrim cogo Chzhan Czaj pershim sered neokonfucianciv proviv chitke rozmezhuvannya mizh lyudskimi bazhannyami i kosmichnim principom tyanli Rozmezhuvannya yake zberigalosya v kitajskij filosofiyi azh do cinskogo periodu Chzhan Czayu nalezhit vidomij visliv Yednist lyudskoyi prirodi i svidomosti mozhliva zavdyaki rozumu Koli lyudina udoskonalyuye svoyu prirodu vona prihodit do rozuminnya neobhidnosti lyubovi do vsogo zhivogo i ohoche dilitsya svoyimi znannyami z inshimi dopomagaye vsim lyudyam Do togo zh filosof namagavsya rozibratisya v tomu zvidki lyudina otrimuye informaciyu ta znannya Tak vin stverdzhuvav sho voni narodzhuyutsya v procesi z yednannya sub yekta organiv pochuttiv i ob yekta predmetiv zovnishnogo svitu Znannya nabuti za dopomogoyu organiv pochuttiv pri zitknenni z zovnishnim svitom Chzhan Czaj nazivav znannyami vid ochej i vuh Pri comu Chzhan Czaj viznavav sho vidchuttya vinikayut vid predmetiv i yavish zovnishnogo svitu sho predmeti i yavisha zovnishnogo svitu pervinni a svidomist lyudini vtorinna tobto vin dotrimuvavsya principiv materialistichnoyi teoriyi piznannya Ale vin pomitiv protirichchya mizh nezlichennistyu predmetiv v sviti i obmezhenistyu pochutogo i pobachenogo okremoyu lyudinoyu i shukav znan pro harakter sutnosti i prekrasnih znan pro sutnist neba sho predstavlyayut absolyutnu istinu sho vicherpuye vsi predmeti pid nebom Pid tak zvanimi prekrasnimi znannyami pro sutnist neba sho dayut pravilne rozuminnya vpiznavanogo mayetsya na uvazi vseohopne piznannya zakonomirnostej neba zemli i vsih predmetiv Chzhan Czaj vvazhav sho koli lyudi piznayut zakonomirnosti v rusi i zmini zemli neba i lyudini voni piznayut sutnist neba tobto dosyagnut vishogo stupenya osyagnennya potayemnogo i zmozhut zlitisya z nebom She odnim vagomim vneskom Chzhan Czaya v neokonfuciansku filosofiyu ye demifologizaciya uyavlen pro dushu i zagrobne zhittya Zgidno z tradicijnimi uyavlennyami dushi predkiv prodovzhuvali isnuvati pislya yih smerti v beztilesnoyi formi Chzhan Czaj spirayuchis na ideyi Knigi zmin interpretuvav poyavi zlih i dobrih duhiv guj shen yak spontanni proyavi dvoh osnovnih form ci Po suti ci yedina ale u neyi ye bezlich funkcionalnih proyaviv Konkretni lyudi z yavlyayutsya i znikayut ale isnuye vichnij zrazok lyudini z pri sushomu jomu ci Koli cholovik z yavlyayetsya na svit to ci funkcionuye u formi shen koli vin vmiraye ci rozchinyayetsya i povertayetsya v formu guj Takim chinom Chzhan Czaj vvazhav osobistist smertnoyu shilnoyu do rujnuvannya ale ne do kincya Vin pragnuv stvoriti koncepciyu za dopomogoyu yakoyi konfucianstvo moglo b konkuruvati z koncepciyeyu osobistogo bezsmertya v daosizmi i buddijskoyu ideyeyu pereselennya dush Osnovni praci Chzhenmen Vipravlennya yunackogo neviglastva Si min Zahidni napisi chastina 17 glavi Chzhenmen Czinsyue liku Principi vivchennya klasiki Ishou Komentari do Knigi zmin PrimitkiIdentifiants et Referentiels ABES 2011 d Track Q47757534d Track Q2826570 China Biographical Database d Track Q13407958 Christian Jochim Naturalistic Ethics in a Chinese Context Chang Tsai s Contribution Philosophy East and West Vol 31 No 2 Apr 1981 pp 165 177 Kitajskaya filosofiya Enciklopedicheskij slovar Moskva Mysl 1994 ISBN 5 244 00757 2 Czyan Go chzhu Chzhan Czaj dy chzhesyue sysyan Filosofskie idei Chzhan Czaya Shenyan 1982 str 101 125 Werner Eichhorn Die Westinschrift des Chang Tsai ein Beitrag zur Geistesgeschichte der nordlichen Sung Leipzig Brockhaus 1937 p 201 215 Feng Youlan Krotka historia filozofii chinskiej Krakow Wydawnictwo Naukowe PWN 2001 p 97 Chan Wing tsit trans Reflections on Things at Hand The Neo Confucian Anthology Compiled by Chu Hsi and Lu Tsu chien New York Columbia University Press 1967 p 109 121 Kasoff I E The Thought of Chang Tsai 1020 1077 Camb 1984 str 37 40 Huang Siu chi The Moral Point of view of Chang Tsai Philosophy East and West 21 no 2 April 1971 141 156 Chow Kai wing Ritual Cosmology and Ontology Chang Tsai s Moral Philosopy Philosophy East and West 43 2 April 1993 201 287LiteraturaKobzev A I Filosofiya kitajskogo neokonfucianstva Vostochnaya literatura RAN M 2002 606 stranic ISBN 5 02 018063 7 Konrad N I Zapad i Vostok M 1972 Rodni L Tejlor Illyustrirovannaya enciklopediya konfucianstva Tom 1 Nyu Jork Rosen Publishing Group Inc 2005 str 175 176 ISBN 0 8239 4081 0 Golygina K I Velikij predel M 1995 Enciklopediya istoricheskogo mira Tom III Krakov Agentstvo zhurnalistskaya Opres Publishing 2000 str 268 ISBN 83 85909 61 3 O poznanii per M L Titarenko V kn Antologiya mirovoj filosofii t 1 ch 1 M 1969 Chan Wing tsit A Sourcebook in Chinese Philosophy Princeton Princeton University Press 1963 Translates a selection of Zhang s works focusing on Correcting Ignorance Huang S 1968 Philosophy East and West University of Hawaii Press Bookrags Encyclopedia of Religion Chang Tsai Summary Retrieved October 25 2008