Вінсент «Ченсу» Табоне (мальт. Vincent «Ċensu» Tabone; *30 березня 1913, Вікторія, Мальта — †14 березня 2012, , Мальта) — мальтійський державний і політичний діяч, президент Мальти (1989-1994).
Вінсент «Ченсу» Табоне | |
---|---|
![]() | |
4-й Президент Мальти | |
4 квітня 1989 — 4 квітня 1994 | |
Попередник | Пол Швереб (в.о) |
Наступник | Уго Міфсуд Боннічі |
4-й Міністр закордонних справ Мальти | |
17 травня 1987 — 16 березня 1989 | |
Попередник | |
Наступник | Едвард Фенек Адамі |
Народився | 30 березня 1913 Вікторія, Мальта, Королівство Велика Британія |
Помер | 14 березня 2012 (98 років) Сан Джіліан, d, Мальта |
Відомий як | офтальмолог, викладач університету, політик |
Громадянство | |
Alma mater | Мальтійський університет і d |
Політична партія | Націоналістична партія |
Релігія | католицька церква |
Нагороди | ![]() |
![]() | |
Біографія
Освіта та науково-лікарська діяльність
У 1933 р. закінчив Мальтійський університет, отримавши освіту в сфері фармацевтики. У 1937 р. стає доктором медицини. Під час Другої світової війни служив полковим хірургом в Королівській артилерії Мальти, а потім — окулістом у військовому госпіталі в м. Мтарфа. У 1946 р. завершив свою медичну освіту, отримавши диплом лікаря-офтальмолога Оксфордського університету. Також мав диплом окуліста Королівського хірургічного коледжу, запрошеним вченим якого він і працював. У 1953 р. йому була присуджена докторська ступінь лондонського Товариства аптекарів.
Після свого повернення на Мальту, він кілька років працював лікарем-офтальмологом у різних лікарнях країни. Одночасно протягом декількох років був експертом ВООЗ по роботі в осередках кон'юнктивіту. У цій якості він працював на Тайвані, в Індонезії і в Іраку. У 1954 р. заснував медичну асоціацію країни і був її багаторічним президентом. З 1957 р. — професор клінічної офтальмології Мальтійського університету.
Партійна діяльність
З початку 1960-х рр. починає активну політичну діяльність Табоне був політично активним.
- 1961 р. — член виконавчого комітету.
- 1962-1972 рр. — Генеральний секретар,
- 1972-1977 рр. — Перший віце-голова,
- 1977-1985 рр. — Голова Виконавчого комітету Націоналістичної партії. У 1978-1987 рр. одночасно був офіційним представником партії з міжнародних справ.
Державна діяльність
- 1966-1989 рр. — Член Палати представників, також активно працював у різних комісіях Ради Європи,
- 1966-1971 рр. — Міністр з питань зайнятості, праці та соціального забезпечення. У цій якості в 1968 р. він звернув увагу ООН на проблему старіння населення,
- 1987-1989 рр. — Міністр закордонних справ Мальти. Активно виступав за прийняття Конвенції ООН з проблем зміни клімату,
- 1989-1994 рр. — Президент Мальти.
Факти
- Вінсент «Ченсу» Табоне не дожив до 99 років двох тижнів.
- Був одним з найстарших керівників глав держав та урядів у світі.
Нагороди
- Кавалер золотого ланцюга ордена Пія IX (Ватикан, 31 січня 1995)
Примітки
- Acta Apostolicae Sedis, 1995. — P. 738. [ 14 липня 2018 у Wayback Machine.] (італ.)
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Vinsent Chensu Tabone malt Vincent Ċensu Tabone 30 bereznya 1913 Viktoriya Malta 14 bereznya 2012 Malta maltijskij derzhavnij i politichnij diyach prezident Malti 1989 1994 Vinsent Chensu TaboneVinsent Chensu Tabone4 j Prezident Malti4 kvitnya 1989 4 kvitnya 1994PoperednikPol Shvereb v o NastupnikUgo Mifsud Bonnichi4 j Ministr zakordonnih sprav Malti17 travnya 1987 16 bereznya 1989PoperednikNastupnikEdvard Fenek AdamiNarodivsya30 bereznya 1913 1913 03 30 Viktoriya Malta Korolivstvo Velika BritaniyaPomer14 bereznya 2012 2012 03 14 98 rokiv San Dzhilian d MaltaVidomij yakoftalmolog vikladach universitetu politikGromadyanstvo MaltaAlma materMaltijskij universitet i dPolitichna partiyaNacionalistichna partiyaReligiyakatolicka cerkvaNagorodiKavaler Zolotogo lancyuga ordena Piya IX Mediafajli u VikishovishiBiografiyaOsvita ta naukovo likarska diyalnist U 1933 r zakinchiv Maltijskij universitet otrimavshi osvitu v sferi farmacevtiki U 1937 r staye doktorom medicini Pid chas Drugoyi svitovoyi vijni sluzhiv polkovim hirurgom v Korolivskij artileriyi Malti a potim okulistom u vijskovomu gospitali v m Mtarfa U 1946 r zavershiv svoyu medichnu osvitu otrimavshi diplom likarya oftalmologa Oksfordskogo universitetu Takozh mav diplom okulista Korolivskogo hirurgichnogo koledzhu zaproshenim vchenim yakogo vin i pracyuvav U 1953 r jomu bula prisudzhena doktorska stupin londonskogo Tovaristva aptekariv Pislya svogo povernennya na Maltu vin kilka rokiv pracyuvav likarem oftalmologom u riznih likarnyah krayini Odnochasno protyagom dekilkoh rokiv buv ekspertom VOOZ po roboti v oseredkah kon yunktivitu U cij yakosti vin pracyuvav na Tajvani v Indoneziyi i v Iraku U 1954 r zasnuvav medichnu asociaciyu krayini i buv yiyi bagatorichnim prezidentom Z 1957 r profesor klinichnoyi oftalmologiyi Maltijskogo universitetu Partijna diyalnist Z pochatku 1960 h rr pochinaye aktivnu politichnu diyalnist Tabone buv politichno aktivnim 1961 r chlen vikonavchogo komitetu 1962 1972 rr Generalnij sekretar 1972 1977 rr Pershij vice golova 1977 1985 rr Golova Vikonavchogo komitetu Nacionalistichnoyi partiyi U 1978 1987 rr odnochasno buv oficijnim predstavnikom partiyi z mizhnarodnih sprav Derzhavna diyalnist 1966 1989 rr Chlen Palati predstavnikiv takozh aktivno pracyuvav u riznih komisiyah Radi Yevropi 1966 1971 rr Ministr z pitan zajnyatosti praci ta socialnogo zabezpechennya U cij yakosti v 1968 r vin zvernuv uvagu OON na problemu starinnya naselennya 1987 1989 rr Ministr zakordonnih sprav Malti Aktivno vistupav za prijnyattya Konvenciyi OON z problem zmini klimatu 1989 1994 rr Prezident Malti FaktiVinsent Chensu Tabone ne dozhiv do 99 rokiv dvoh tizhniv Buv odnim z najstarshih kerivnikiv glav derzhav ta uryadiv u sviti NagorodiKavaler zolotogo lancyuga ordena Piya IX Vatikan 31 sichnya 1995 PrimitkiActa Apostolicae Sedis 1995 P 738 14 lipnya 2018 u Wayback Machine ital