Форо́с (крим. Foros) — селище в Україні, у складі Ялтинської міської ради Автономної Республіки Крим. Назва походить від грец. φόρος — податок.
селище Форос | |||||
---|---|---|---|---|---|
| |||||
Країна | |||||
Регіон | Автономна Республіка Крим | ||||
Район/міськрада | Ялтинська міська рада, після повернення території Криму під загальну юрисдикцію України — Ялтинський район | ||||
Рада | Фороська селищна рада | ||||
Код КАТОТТГ | UA01200290010052206 | ||||
Облікова картка | Форос | ||||
Основні дані | |||||
Засновано | 15 століття | ||||
Статус | із 2024 року | ||||
Площа | 2.65 км² | ||||
Населення | ▲1996 (на 2014 рік) | ||||
Густота | 753.21 осіб/км²; | ||||
Поштовий індекс | 98690 | ||||
Телефонний код | +380 654 | ||||
Географічні координати | 44°23′28″ пн. ш. 33°46′59″ сх. д. / 44.39111° пн. ш. 33.78306° сх. д.Координати: 44°23′28″ пн. ш. 33°46′59″ сх. д. / 44.39111° пн. ш. 33.78306° сх. д. | ||||
Висота над рівнем моря | 32 м | ||||
Відстань | |||||
Найближча залізнична станція: | Севастополь | ||||
До станції: | 52 км | ||||
До райцентру: | |||||
- фізична: | 42 км | ||||
- автошляхами: | 40,8 км | ||||
До обл. центру: | |||||
- фізична: | 98 км | ||||
- автошляхами: | 97,6 км | ||||
Селищна влада | |||||
Адреса | смт Форос, вул. Космонавтів, 3 | ||||
Голова селищної ради | Биков Анатолій Миколайович | ||||
Карта | |||||
![]() Форос | |||||
![]() Форос | |||||
|
Розташоване в південно-західному районі Великої Ялти, за майже 41 км від м. Ялта (автошлях Н19), і за майже 98 км від м. Сімферополь, а також за 48 км від найближчої залізничної станції до м. Севастополя. Поблизу Форосу розташована найпівденніша точка України - мис Миколая (44°23'11 пн. ш. і 33°46'38 сх. д.).. Таким чином Форос можна вважати найпівденнішим населеним пунктом України (хоча всюди пишуть про мис Сарич, який належить до Севастопольської міської ради, і саме місто Севастополь розташоване далі).
Автостанція забезпечує автобусний зв'язок із містами Ялта і Севастополь.
Історія
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWxMMlZsTHlWRU1DVkJOQ1ZFTUNWQ1JTVkVNU1U0TUNWRU1DVkNSU1ZFTVNVNE1TVkVNU1U0UXlWRU1DVkNRU1ZFTUNWQ01GOGxSREVsT0RFbFJEQWxRalVsUkRBbFFrSWxSREFsUWpnbFJERWxPRGtsUkRBbFFrUWxSREFsUWpCZkpVUXhKVGd3SlVRd0pVSXdKVVF3SlVJMEpVUXdKVUl3TG1wd1p5OHlOakJ3ZUMwbFJEQWxRVFFsUkRBbFFrVWxSREVsT0RBbFJEQWxRa1VsUkRFbE9ERWxSREVsT0VNbFJEQWxRa0VsUkRBbFFqQmZKVVF4SlRneEpVUXdKVUkxSlVRd0pVSkNKVVF3SlVJNEpVUXhKVGc1SlVRd0pVSkVKVVF3SlVJd1h5VkVNU1U0TUNWRU1DVkNNQ1ZFTUNWQ05DVkVNQ1ZDTUM1cWNHYz0uanBn.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWlMMkkzTHlWRU1DVkJOaVZFTUNWQ05TVkVNU1U0TUNWRU1DVkNRU1ZFTUNWQ01pVkVNQ1ZDTUY4bFJEQWxPVElsUkRBbFFrVWxSREVsT0RFbFJEQWxRa0VsUkRFbE9EQWxSREFsUWpVbFJERWxPREVsUkRFbE9UWWxSREFsUWtRbFJEQWxRa1FsUkRFbE9FWmZKVVF3SlVFMUpVUXhKVGd3SlVRd0pVSTRKVVF4SlRneEpVUXhKVGd5SlVRd0pVSkZKVVF3SlVJeUpVUXdKVUpGSlVRd0pVSXpKVVF3SlVKRlh5VkVNQ1ZDTWw4bFJEQWxRVFFsUkRBbFFrVWxSREVsT0RBbFJEQWxRa1VsUkRFbE9ERWxSREVsT1RZdWFuQm5MekkxT1hCNExTVkVNQ1ZCTmlWRU1DVkNOU1ZFTVNVNE1DVkVNQ1ZDUVNWRU1DVkNNaVZFTUNWQ01GOGxSREFsT1RJbFJEQWxRa1VsUkRFbE9ERWxSREFsUWtFbFJERWxPREFsUkRBbFFqVWxSREVsT0RFbFJERWxPVFlsUkRBbFFrUWxSREFsUWtRbFJERWxPRVpmSlVRd0pVRTFKVVF4SlRnd0pVUXdKVUk0SlVReEpUZ3hKVVF4SlRneUpVUXdKVUpGSlVRd0pVSXlKVVF3SlVKRkpVUXdKVUl6SlVRd0pVSkZYeVZFTUNWQ01sOGxSREFsUVRRbFJEQWxRa1VsUkRFbE9EQWxSREFsUWtVbFJERWxPREVsUkRFbE9UWXVhbkJuLmpwZw==.jpg)
На території сучасного Фороса з античних часів і до XV ст. існувало грецьке поселення з аналогічною назвою. Існує ряд версій походження назви — φάρος — маяк; φόρος — мито, податок. Вважається, що поселення було засноване греками ще у V ст. до н. е.
У XIII—XV ст. тут існувала генуезька фортеця та факторія Форі (у документах 1360 р. — Фові). Це був важливий торговельний пункт. Тут був порт, ймовірно маяк. Це було значне поселення, яке стояло безпосередньо на березі моря. Проте поселення існували і на схилах, що прилягали до підніжжя Байдарської скелі. За 600—800 м на південний захід від підніжжя Фороської скелі було виявлено ще одне середньовічне поселення із залишками оборонної споруди. Поряд був могильник та церква. На схилах гори нижче сучасної Фороської церкви 1968 р. було виявлено залишки храму 13-15 століть розміром 7 на 4,5 м. Західніше залишків цього храму було виявлено могильник середньовічного Фороса та залишки ще одного храму розміром 5,7 на 8 метрів.
1475 р., при загарбанні Криму османами, генуезька факторія Форі була зруйнована.
Вважається, що наступні століття на місці Форі існувало крихітне село Форос.
Село Форос згадане у Камеральному описі Криму 1784 року як поселення Мангупського кадилику. Того ж року село увійшло до складу Сімферопольського повіту Таврійської області. З 1796 по 1802 р. входило до Акмечетського повіту Новоросійської губернії. З 1802 р. село увійшло до складу Сімферопольського повіту Таврійської губернії.
Після загарбання Криму Російською імперією землями Фороса володіли, змінюючи один одного, князі Потьомкін, Наришкін, Голіцин, граф Ігнатьєв. Маєток Тесселі був подарований генералові Миколі Раєвському-старшому. Він же заснував Фороський парк[].
1805 року у Форосі налічувалося 14 дворів та мешкало 79 осіб, виключно татар. З 1829 р. належала до Байдарської волості Сімферопольської, а з 1838 р. — Ялтинського повіту.
За «Переліком населених пунктів Таврійської губернії за відомостями 1864 року», «Форос, 2 власницькі російські економії, при безіменних джерелах, за 39 верст від повітового міста, 11 верст від станової квартири, 3 двори, 8 мешканців, кордон прикордонної сторожі». У картографічних джерелах кінця ХІХ ст. фігурує просто як садиба Форос.
Наприкінці XIX ст. власником Фороса став відомий чайний промисловець, московський купець першої гільдії Олександр Григорійович Кузнецов (1855–1895), який перетворив селище на зразковий маєток європейського типу. Він заклав на території селища відомий Фороський парк[], який нині є пам'яткою садово-паркової архітектури загальнодержавного значення, збудував палацовий ансамбль, який зберігся до наших днів.
Інтер'єр головного палацу в стилі класицизму створювали художники XIX ст. — Клебер, Чагін, Маковський.
У 1892 р. над Форосом, на Червоній скелі, за проектом архітектора Г. Чагіна, коштом О. Г. Кузнецова, була побудована церква у візантійському стилі, що стала нині однією з візитівок Південного узбережжя Криму.
Перед більшовицьким переворотом останніми власниками Фороса були Ушкови, які збудували тут іподром, розвинули в селищі виноградарство і виноробство.
З 1922 р. Форос — курорт для лікування серцево-судинних захворювань, неспецифічних хвороб органів дихання, функціональних захворювань нервової системи. 1926 року у хуторі та санаторії Форос Мухалатської сільської ради Ялтинського району налічувалося 113 дворів та мешкало 279 осіб. 1954 року у поселеннях санаторію та підсобного господарства Форос налічувалося 233 двори та мешкало 508 осіб. З 1962 р. — селище міського типу.
У Форосі — одна загальноосвітня школа, дитячий комбінат; амбулаторія; клуб, філіал музичної школи.
Курортні установи: санаторій, кемпінг, готель; відділення одного банку. У Форосі розташована дача «Тесселі», що стала знаменитою у зв'язку із серпневими подіями 1991 р., дача Михайла Горбачова.
У 2006—2008 рр. у Форосі проходив міжнародний шаховий турнір — «Форос». Спонсором виступав «АероСвіт». Місцеві майстри посіли найвищі місця.
Із 2014 року перебуває в стані незаконної окупації Росією.
Див. також
Примітки
- Статистичний збірник «Чисельність наявного населення України» на 1 січня 2015 року (PDF, XLS)
- (Географія України — Крайні географічні точки)
Джерела та література
- Д. Я. Вортман Форос [ 13 березня 2016 у Wayback Machine.] // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2013. — Т. 10 : Т — Я. — С. 315. — .
Література
- Енциклопедія українознавства : Словникова частина : [в 11 т.] / Наукове товариство імені Шевченка ; гол. ред. проф., д-р Володимир Кубійович. — Париж — Нью-Йорк : Молоде життя, 1955—1995. — .
- Горный Крым. Атлас туриста / ГНПП «Картографія», Укргеодезкартографія ; ред.: Д. И. Тихомиров, Д. В. Исаев, геоинформ. подгот. Е. А. Стахова. — К. : ДНВП «Картографія», 2010. — 112 с.
![]() | Це незавершена стаття з географії України. Ви можете проєкту, виправивши або дописавши її. |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Foro s krim Foros selishe v Ukrayini u skladi Yaltinskoyi miskoyi radi Avtonomnoyi Respubliki Krim Nazva pohodit vid grec foros podatok selishe ForosGerb Forosa Prapor ForosaForosForosKrayina UkrayinaRegion Avtonomna Respublika KrimRajon miskrada Yaltinska miska rada pislya povernennya teritoriyi Krimu pid zagalnu yurisdikciyu Ukrayini Yaltinskij rajonRada Foroska selishna radaKod KATOTTG UA01200290010052206Oblikova kartka Foros Osnovni daniZasnovano 15 stolittyaStatus iz 2024 rokuPlosha 2 65 km Naselennya 1996 na 2014 rik Gustota 753 21 osib km Poshtovij indeks 98690Telefonnij kod 380 654Geografichni koordinati 44 23 28 pn sh 33 46 59 sh d 44 39111 pn sh 33 78306 sh d 44 39111 33 78306 Koordinati 44 23 28 pn sh 33 46 59 sh d 44 39111 pn sh 33 78306 sh d 44 39111 33 78306Visota nad rivnem morya 32 mVidstanNajblizhcha zaliznichna stanciya SevastopolDo stanciyi 52 kmDo rajcentru fizichna 42 km avtoshlyahami 40 8 kmDo obl centru fizichna 98 km avtoshlyahami 97 6 kmSelishna vladaAdresa smt Foros vul Kosmonavtiv 3Golova selishnoyi radi Bikov Anatolij MikolajovichKartaForosForosForos u VikishovishiU Vikipediyi ye statti pro inshi znachennya cogo termina Foros znachennya Roztashovane v pivdenno zahidnomu rajoni Velikoyi Yalti za majzhe 41 km vid m Yalta avtoshlyah N19 i za majzhe 98 km vid m Simferopol a takozh za 48 km vid najblizhchoyi zaliznichnoyi stanciyi do m Sevastopolya Poblizu Forosu roztashovana najpivdennisha tochka Ukrayini mis Mikolaya 44 23 11 pn sh i 33 46 38 sh d Takim chinom Foros mozhna vvazhati najpivdennishim naselenim punktom Ukrayini hocha vsyudi pishut pro mis Sarich yakij nalezhit do Sevastopolskoyi miskoyi radi i same misto Sevastopol roztashovane dali Avtostanciya zabezpechuye avtobusnij zv yazok iz mistami Yalta i Sevastopol IstoriyaForoska selishna radaVid na Foros i Forosku cerkvu z perevalu Bajdarski vorotaCerkva Voskresinnya Hristovogo Na teritoriyi suchasnogo Forosa z antichnih chasiv i do XV st isnuvalo grecke poselennya z analogichnoyu nazvoyu Isnuye ryad versij pohodzhennya nazvi faros mayak foros mito podatok Vvazhayetsya sho poselennya bulo zasnovane grekami she u V st do n e U XIII XV st tut isnuvala genuezka fortecya ta faktoriya Fori u dokumentah 1360 r Fovi Ce buv vazhlivij torgovelnij punkt Tut buv port jmovirno mayak Ce bulo znachne poselennya yake stoyalo bezposeredno na berezi morya Prote poselennya isnuvali i na shilah sho prilyagali do pidnizhzhya Bajdarskoyi skeli Za 600 800 m na pivdennij zahid vid pidnizhzhya Foroskoyi skeli bulo viyavleno she odne serednovichne poselennya iz zalishkami oboronnoyi sporudi Poryad buv mogilnik ta cerkva Na shilah gori nizhche suchasnoyi Foroskoyi cerkvi 1968 r bulo viyavleno zalishki hramu 13 15 stolit rozmirom 7 na 4 5 m Zahidnishe zalishkiv cogo hramu bulo viyavleno mogilnik serednovichnogo Forosa ta zalishki she odnogo hramu rozmirom 5 7 na 8 metriv 1475 r pri zagarbanni Krimu osmanami genuezka faktoriya Fori bula zrujnovana Vvazhayetsya sho nastupni stolittya na misci Fori isnuvalo krihitne selo Foros Selo Foros zgadane u Kameralnomu opisi Krimu 1784 roku yak poselennya Mangupskogo kadiliku Togo zh roku selo uvijshlo do skladu Simferopolskogo povitu Tavrijskoyi oblasti Z 1796 po 1802 r vhodilo do Akmechetskogo povitu Novorosijskoyi guberniyi Z 1802 r selo uvijshlo do skladu Simferopolskogo povitu Tavrijskoyi guberniyi Pislya zagarbannya Krimu Rosijskoyu imperiyeyu zemlyami Forosa volodili zminyuyuchi odin odnogo knyazi Potomkin Narishkin Golicin graf Ignatyev Mayetok Tesseli buv podarovanij generalovi Mikoli Rayevskomu starshomu Vin zhe zasnuvav Foroskij park dzherelo 1805 roku u Forosi nalichuvalosya 14 dvoriv ta meshkalo 79 osib viklyuchno tatar Z 1829 r nalezhala do Bajdarskoyi volosti Simferopolskoyi a z 1838 r Yaltinskogo povitu Za Perelikom naselenih punktiv Tavrijskoyi guberniyi za vidomostyami 1864 roku Foros 2 vlasnicki rosijski ekonomiyi pri bezimennih dzherelah za 39 verst vid povitovogo mista 11 verst vid stanovoyi kvartiri 3 dvori 8 meshkanciv kordon prikordonnoyi storozhi U kartografichnih dzherelah kincya HIH st figuruye prosto yak sadiba Foros Naprikinci XIX st vlasnikom Forosa stav vidomij chajnij promislovec moskovskij kupec pershoyi gildiyi Oleksandr Grigorijovich Kuznecov 1855 1895 yakij peretvoriv selishe na zrazkovij mayetok yevropejskogo tipu Vin zaklav na teritoriyi selisha vidomij Foroskij park dzherelo yakij nini ye pam yatkoyu sadovo parkovoyi arhitekturi zagalnoderzhavnogo znachennya zbuduvav palacovij ansambl yakij zberigsya do nashih dniv Inter yer golovnogo palacu v stili klasicizmu stvoryuvali hudozhniki XIX st Kleber Chagin Makovskij U 1892 r nad Forosom na Chervonij skeli za proektom arhitektora G Chagina koshtom O G Kuznecova bula pobudovana cerkva u vizantijskomu stili sho stala nini odniyeyu z vizitivok Pivdennogo uzberezhzhya Krimu Pered bilshovickim perevorotom ostannimi vlasnikami Forosa buli Ushkovi yaki zbuduvali tut ipodrom rozvinuli v selishi vinogradarstvo i vinorobstvo Z 1922 r Foros kurort dlya likuvannya sercevo sudinnih zahvoryuvan nespecifichnih hvorob organiv dihannya funkcionalnih zahvoryuvan nervovoyi sistemi 1926 roku u hutori ta sanatoriyi Foros Muhalatskoyi silskoyi radi Yaltinskogo rajonu nalichuvalosya 113 dvoriv ta meshkalo 279 osib 1954 roku u poselennyah sanatoriyu ta pidsobnogo gospodarstva Foros nalichuvalosya 233 dvori ta meshkalo 508 osib Z 1962 r selishe miskogo tipu U Forosi odna zagalnoosvitnya shkola dityachij kombinat ambulatoriya klub filial muzichnoyi shkoli Kurortni ustanovi sanatorij kemping gotel viddilennya odnogo banku U Forosi roztashovana dacha Tesseli sho stala znamenitoyu u zv yazku iz serpnevimi podiyami 1991 r dacha Mihajla Gorbachova U 2006 2008 rr u Forosi prohodiv mizhnarodnij shahovij turnir Foros Sponsorom vistupav AeroSvit Miscevi majstri posili najvishi miscya Iz 2014 roku perebuvaye v stani nezakonnoyi okupaciyi Rosiyeyu Div takozhForoski plyazhi Primitki Statistichnij zbirnik Chiselnist nayavnogo naselennya Ukrayini na 1 sichnya 2015 roku PDF XLS Geografiya Ukrayini Krajni geografichni tochkiDzherela ta literaturaD Ya Vortman Foros 13 bereznya 2016 u Wayback Machine Enciklopediya istoriyi Ukrayini u 10 t redkol V A Smolij golova ta in Institut istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini K Naukova dumka 2013 T 10 T Ya S 315 ISBN 978 966 00 1359 9 Foros u sestrinskih VikiproyektahPortal Krim Foros u Vikimandrah Proyekt Naseleni punkti Ukrayini Foros u Vikishovishi Literatura Enciklopediya ukrayinoznavstva Slovnikova chastina v 11 t Naukove tovaristvo imeni Shevchenka gol red prof d r Volodimir Kubijovich Parizh Nyu Jork Molode zhittya 1955 1995 ISBN 5 7707 4049 3 Gornyj Krym Atlas turista GNPP Kartografiya Ukrgeodezkartografiya red D I Tihomirov D V Isaev geoinform podgot E A Stahova K DNVP Kartografiya 2010 112 s Ce nezavershena stattya z geografiyi Ukrayini Vi mozhete dopomogti proyektu vipravivshi abo dopisavshi yiyi