Ста́ра Заго́ра (болг. Стара Загора) — місто в Болгарії, адміністративний центр Старозагорської області. Розташоване в центрі країни і є одним з найстародавніших міст Південної Європи. Є шостим за величиною містом Болгарії. Населення 135 889 осіб на 15 червня 2016 року.
Стара Загора болг. Стара Загора (13 квітня 1871) | |||||
---|---|---|---|---|---|
| |||||
![]() | |||||
Основні дані | |||||
42°25′32″ пн. ш. 25°38′04″ сх. д. / 42.42566800002777683° пн. ш. 25.634595000027779577° сх. д.Координати: 42°25′32″ пн. ш. 25°38′04″ сх. д. / 42.42566800002777683° пн. ш. 25.634595000027779577° сх. д. | |||||
Країна | ![]() | ||||
Адмінодиниця | Стара Загора[d] | ||||
Столиця для | Стара Загора[d] і Старозагорська область | ||||
Площа | 85,11 км² | ||||
Населення | 135 384 осіб (15 березня 2024)[1], 154 075 осіб (15 березня 2024)[1] | ||||
Висота НРМ | 196 ± 1 м | ||||
Міста-побратими | Самара, Радом, Баррейру, Юеян, Їян | ||||
Телефонний код | 042 | ||||
Часовий пояс | і | ||||
Номери автомобілів | СТ | ||||
Код LAU (NUTS) | BG68850 | ||||
GeoNames | 726848 | ||||
OSM | ↑1947830 ·R (Стара Загора) | ||||
Поштові індекси | 6000 | ||||
Міська влада | |||||
Мер міста | d | ||||
Вебсайт | starazagora.bg | ||||
Мапа | |||||
| |||||
| |||||
|
Географія
Місто розташоване в Старозагорській рівнині, східній частині Верхньої Фракійської рівнини, між Сарніною Середньою Горою, Св. Сакарською горою і Чирпанською висотою Чирпан-Хайтс, поблизу річки Бедек, з середньою висотою 196 м. Воно розташоване на 250 км від Софії.
Клімат (2002-2014) | |||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Показник | Січ | Лют | Бер | Кві | Тра | Чер | Лип | Сер | Вер | Жов | Лис | Гру | Рік |
Середній максимум, °C | 6,5 | 8,7 | 14,1 | 18,6 | 24,5 | 28,0 | 31,5 | 31,2 | 26,7 | 20,5 | 13,8 | 7,8 | 19,3 |
Середня температура, °C | 2,0 | 3,5 | 8,0 | 13,4 | 18,7 | 23,0 | 25,2 | 25,0 | 21,0 | 15,3 | 9,5 | 3,9 | 13,0 |
Середній мінімум, °C | −1,5 | −0,8 | 3,1 | 8,2 | 13,0 | 17,1 | 18,9 | 18,8 | 14,5 | 10,2 | 5,8 | 1,0 | 9,0 |
Норма опадів, мм | 47 | 35 | 37 | 51 | 71 | 66 | 57 | 48 | 32 | 45 | 57 | 52 | |
Джерело: [Stringmeteo.com] |
Історія
Стара Загора — одне з найдавніших міст світу, і в історії міста багато назв, згадується 8 з них: Берое, Августа Траяна, Ірінополіс, Боруй, Верея, Ескі Загра, Железник і Стара Загора.
Неолітичний вік
Найдавніші сліди цивілізації в районі Стара Загора відносяться до кінця 7-го тисячоліття до н. е. Потім майже одночасно на сьогоднішній території Стара Загора та її околиць з'явилися чотири доісторичні поселення, одне з яких було найбільшим на болгарських землях протягом 6 тисяч років. Деякі вчені вважають, що тут існував древне фракійське місто Берое. Поруч із Старою Загорою відкрите ритуальне капище віком майже 8000 років. У 2014 році археологи відкрили перший завод з виробництва міді в Європі, якому більше 7000 років.
Античність
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODFMelZsTDBScGIyNTVjM1Z6SlRJM2MxOVFjbTlqWlhOemFXOXVMbXB3Wnk4eU1qQndlQzFFYVc5dWVYTjFjeVV5TjNOZlVISnZZMlZ6YzJsdmJpNXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
На території нинішньої Старої Загори близько 2500 років тому було засновано місто Берое. У 46 році Берое приєднався до Римської імперії і став частиною Фракії. У 106 році імператор надав місту право на самоврядування і перейменував його в «Августа Траяна». Місто стало другим за величиною економічним, адміністративним і культурним центром у провінції. Знаменитий римський історик Аміан Марцелін пише: «Великі міста Філіпополіс і Августа Траяна, які в давнину називалися Евмоліада і Берое, прикрашають провінцію Фракії». За особливим наказом у цьому місті оселилися ветерани війн, очолювані Римською імперією. У місті під час імператора побудовані прямі вулиці, десятки житлових і громадських будівель, міські стіни, що оточують площу близько 50 гектарів і підкріплені близько 40 вежами, побудовані акведуки, каналізація, храми, ринки, терми. Також був побудований театр з мармуровими сидіннями, для демонстрацій вражаючих гладіаторських битв, процесій, урочистостей або зустрічей, на яких роздавалися важливі роботи для міста. У місті була середня школа, а спортивні заходи проходили на стадіоні. У місті розвиваються мистецтво й музика, про що свідчать приклади бронзової і кам'яної скульптури, ювелірних виробів, кераміки, скляних предметів, статуй і написів присвяченних Орфею. У 3—4 вв. Августа Траяна була частково зруйнована під час нападів готів, але на початку IV ст. відбудована. У період пізньої античності (IV—VI ст.) місто знову носить ім'я Берое. Ці часи пов'язані з переселенням столиці імперії з Риму до Константинополя, прискореною християнізацією місцевого населення, готичними вторгненнями наприкінці IV століття та руйнівними набігами гунів. Місто є одним з найактивніших центрів раннього християнства. Першим вводить Апостола Карпа — одного з 70 апостолів Ісуса Христа і учня Павла (Апостола Павла). Берое стає резиденцією єпископату. Єпископ Берое Демофіл бере участь у Сербській Церковній Раді в Сердиці. У 355 р. Римський папа був засланий до Берое, а Дегогель вирушив до Константинополя, де досяг найвищого рангу Патріарха Візантійської імперії.
Середньовіччя
Уперше Загора згадується в зауваженнях Георгія Амартола. У 705 році Візантійська імперія і Болгарія уклали мирний договір, згідно з яким Болгарія поступилася місцем Загору. Через три роки, за іншими даними, Юстиніан II спробував повернути цей район, але його знищив Анхіало. Відповідно до пізніх оголошень Сповідника Феофана в 716 році, новий договір був підписаний між новим імператором Феодосієм III Адмірітом і Тервелом. Потім Берое повертається до Візантії, іноді до Болгарії. У 784 році Берое був у володінні Візантійської імперії, а Ірина Афінянка, імператриця, відвідала місто з сином Костянтином VI і великою групою придворних. Імператриця відновлює місто і називає його «Ірінополь». У 812 році Іринополіс знову стає болгарським і носить ім'я Берое після тріумфальної війни 812 року. Історичні джерела свідчать, що з 817 року болгарська держава здійснила масштабні акції для захисту і консолідації району на південь від Старої Планини, від Берое до моря і його тривалого приєднання до Болгарії. До 860 року Берое був болгарським і в цей період його населення було переважно болгарським. Протягом декількох років візантійці забрали Загору, але під час навернення князя Бориса I в 864 році Загора і Берое повернулися до Болгарії. Тут довго жили імператори, використовуючи Берое як другу столицю. Тут протягом двох століть була резиденція візантійських імператорів. Звідси вони організували поїздки до північних загарбників — печенігів і куманів. Кам'яні рельєфи з Старої Загори 8-го до 9-го століть мають високу культурно-історичну цінність, вони визнані шедеврами образотворчого мистецтва і є одними з найцікавіших археологічних знахідок в Європі. До кінця 10 століття місто було в болгарських руках і набуло цілком болгарський характер. Болгари називають місто «Боруй» (модифікований вид фракійського Берое). Мохаммед Аль-Ідрісі аль-Ідрісі повідомив, що в XI—XII століттях по дорозі від міста Верої до безпрецедентного міста Пацимиск, що проходила через ці місця, безперервно оброблялися поля, були великі села, багато виноградників, сади, численні стада овець, великої і дрібної худоби. Під час хрестових походів, коли війська Фрідріха I Барбаросса проходили через Балкани, австрійський священик Ансберт, який мав доступ до імперського офісу, писав про місто Верею як про «велике, багате місто» які хрестоносці захопили, пограбували і спалили.
Під османською владою
Османські війська атакували Боруй і Пловдив в 1364 році в першому поході Лули Шахіна, але тільки після його другого походу 1372 завоювали Боруй. Найбільша битва відбулася в 5 км на захід від міста. Найдавніший османський документ, в якому згадується місто, датується 1430 роком і називається Ескі Гісар. Османи, знаючи історію Старого міста як центр регіону Загоре, змогли знайти величезну кількість культурної та історичної спадщини в місті, а в перші роки він був охрещений різними подібними назвами — Ескі Загора (Стародавня Загора), Аттика Зартікі, Зіскрілі Екски, Екскісі Загора (Стара Загора). Пізніше, однак, у XVII столітті була накладена єдина форма — Ескі Загра. За словами Євлії Челебі, у XVII ст. у Старій Загорі налічується 3000 будинків, близько 760 доріг і 14 районів. У той час було 5 мечетей: Аліпаша, Текке, Налбей, Ноктаджі і Хамзабей. Цікаво, що не згадується про наявність у місті болгарського населення, хоча є відомості про надгробки з болгарськими іменами. Ще одним доказом цього є грецький напис у церкві св. Димитрія, що свідчить про наявність церкви на цьому місці задовго до 1743 року, яка служила християнському населенню. У 1738 р. населення Старої Загори було переважно турецьким.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODRMemhtTDBacGNuTjBYM0J5YVc1MFpXUmZZblZzWjJGeWFXRnVYMk5oYkdWdVpHRnlYMkZ1WkY5bWFYSnpkRjlpYjI5clgzQnlhVzUwWldSZmIyNWZiVzlrWlhKdVgySjFiR2RoY21saGJpNXdibWN2TWpJd2NIZ3RSbWx5YzNSZmNISnBiblJsWkY5aWRXeG5ZWEpwWVc1ZlkyRnNaVzVrWVhKZllXNWtYMlpwY25OMFgySnZiMnRmY0hKcGJuUmxaRjl2Ymw5dGIyUmxjbTVmWW5Wc1oyRnlhV0Z1TG5CdVp3PT0ucG5n.png)
У 1788 р. виникла чума, а в 1792 р. відбувся голод і посуха, поголів'я худоби та урожай були знищені. У той час контингенти військових виливалися в населені пункти для кримінальних цілей. Найважчі, однак, 1813, 1814 і 1815 роки: це чума, відома як Велика Чума. Наступна епідемія чуми приходить у 1837 році і називається «Маленька Чума». У XIX столітті Стара-Загора була відома як торговий центр на перетині кількох великих торгових маршрутів. У вересні 1875 року воно стало центром старозагорського повстання, яке було придушене турецькими військами. В ході Російсько-турецької війни 1877—1878 рр. місто було майже повністю зруйноване турками, і його болгарське населення було піддано геноциду, під час якого було вбито 14 500 болгар. Але незважаючи на цю трагедію у своїй доповіді від 30 серпня 2022 року «Про героїзацію нацизму» МЗС Росії критикує заміна 838 турецько-арабських назв населених пунктів у місті та його околицях на болгарські, здійснена 31 травня 2018 року місцевою муніципальною радою,хоча в той же час просять переклад на мови меншин, включаючи турецьку, усіх болгарських топонімів, що стосується Старої Загори та інших болгарських міст і сіл, які зазнали масової турецької різанини протягом приблизно п’яти століть османського правління, є таким же святотатством і цинізм лише з гіпотетичним проханням німецького перекладу топонімів в Ізраїлі. У 1890-і роки Стара-Загора була великим торгово-ремісничим центром Болгарії з населенням 18 тис. осіб, які займалися виробництвом килимів і сукна, виробленням шкір, виготовленням трояндовох олії, а також мідноливарною справою.
Після Другої світової війни населення міста становило 38 325 осіб.
Економіка та інфраструктура
Старозагорський регіон динамічно розвивається і за багатьма показниками займає провідне місце в країні. За 2004 рік регіон має рекордне зростання виробництва на 26 %За даними районної адміністрації, у 2004 та 2005 роках Стара Загора вже посіла друге місце у валовому внутрішньому продукті (ВВП) і залишається третім у індексі людського розвитку (ІЧР). ІЧР визначається ВВП на людину, рівень грамотності, очікувану тривалість життя тощо. У 2004 році прямі іноземні інвестиції в регіоні становили 838 млн. Євро (порівняно з 2020 млн євро в цілому для Болгарії), що становить понад 40 % всіх інвестицій в країні. Близько 600 млн євро інвестицій припадає на енергетичний сектор. Стара Загора є центром багатої сільськогосподарської території, відомої виробництвом різноманітних злаків, технічних культур, овочів, фруктів, винограду. Вони служать їжею як для населення, так і для сировини харчової промисловості. Через Стару Загору проходить залізнична магістраль Софія-Бургас і Русе-Подкова (проект продовження проходу Маказа) до Егейського моря. За містом знаходиться аеропорт Стара Загора, який має довгу злітно-посадкову смугу, придатну приймати великі літаки, але з початку 1990-х років він не функціонує. Є транзити трансевропейського коридору, що перетинають територію країни. З 2007 року в декількох кілометрах на південь від міста проходить автомагістраль «Тракія».
Транспорт
Завдяки своєму географічному розташуванню Стара Загора добре зв'язана з рештою країни. Таким чином, місто є великим залізничним вузлом, через який проходять всі поїзди, що прямують по лініях Софія — Пловдив — Бургас і Русе — Подкова. Є багато автобусних сполучень, які з'єднують Стару Загору з іншими великими містами Болгарії. Міський транспорт забезпечується 34 автобусними та 4 тролейбусними лініями.
Промисловість
- У місті розташована одна з двох фабрик провідного болгарського виробника освітлювального обладнання АТ «Светлина»;
- Розташована у місті броварня «Загорка» утримує 31 % болгарського ринку пива (2006).
У давнину на цій території діяв мідний рудник Айбунар.
Відомі особистості
У поселенні народились:
- Димитар Азманов (1879—1973) — болгарський військовик і військовий історик.
- Димитар Айранов (1893—1950) — болгарський генерал.
- Анна Томова-Синтова (* 1941) — болгарська оперна співачка (сопрано).
- Койна Русева (* 1970) — болгарська акторка.
- Марія Панайотова Кірова-Гущерова (нар.. 1982) — болгарська поп-фолк-співачка.
- Адріяна Николова (* 1988) — болгарська шахістка.
Примітки
- https://www.grao.bg/tna/t41nm-15-03-2024_2.txt
- Таблица на населението по постоянен и настоящ адрес област Стара Загора община Стара Загора (болг.)
- . Архів оригіналу за 4 лютого 2019. Процитовано 22 лютого 2019.
- «Виж Стара Загора преди 8000 години»
- . Архів оригіналу за 4 березня 2016. Процитовано 26 липня 2019.
- . Архів оригіналу за 4 грудня 2020. Процитовано 22 лютого 2019.
- «Откриха фабрика за мед на траките»
- [33, с. 386]. Гюзельов, В. Цит. 386
- История на българското изобразително изкуство. Отг. Ред. Ал. Обретенов. Изд. на БАН. Институт за изкуствознание. София. 1976 г. с. 88 — 90.
- СРЕДНОВЕКОВНИТЕ КАМЕННИ ПЛОЧИ ОТ СТАРА ЗАГОРА
- Страшимир Н. Лишев, ГЕОГРАФИЯТА НА КАТО ИСТОРИЧЕСКИ ИЗВОР ЗА БЪЛГАРСКИТЕ ГРАДОВЕ ПРЕЗ XII в.// АНТИЧНАЯ ДРЕВНОСТЬ И СРЕДНИЕ ВЕКА, ВЬ1П. 10. 1973
- Лео, Мишел (2013). България и нейният народ под османска власт: през погледа на англосаксонските пътешественици (1586 – 1878). Глухарова, Мариета. София: ТАНГРА ТанНакРа. с. 129, 133—134. ISBN . OCLC 894636829.
- Стара Загора // Энциклопедический словарь Брокгауза и Ефрона : в 86 т. (82 т. и 4 доп. т.). — СПб., 1890—1907. — Т. XXXI. (рос. дореф.)
- 137 години от Старозагорското клане – най-жестокият геноцид в отечествената ни история
- Смениха турските имена на 838 местности в Стара Загора
- О ситуации с героизацией нацизма, распространении неонацизма и других видов практики, которые способствуют эскалации современных форм расизма, расовой дискриминации, ксенофобии и связанной с ними нетерпимости (Доклад Министерства иностранных дел Российской Федерации 2022 г.)
- Географски институт на БАН
- . Архів оригіналу за 22 вересня 2014. Процитовано 22 лютого 2019.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title ()
Джерела
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Стара Загора |
- Stara Zagora Regional museum of history
- Stara Zagora Economic Development Agency
- Maps, Population, Info & Facts about cities and villages in Stara Zagora municipality
- Programata Stara Zagora — the free cultural guide of Stara Zagora
- Chamber of commerce
- Real Photos from Stara Zagora
- [2]
![]() | Це незавершена стаття з географії Болгарії. Ви можете проєкту, виправивши або дописавши її. |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Sta ra Zago ra bolg Stara Zagora misto v Bolgariyi administrativnij centr Starozagorskoyi oblasti Roztashovane v centri krayini i ye odnim z najstarodavnishih mist Pivdennoyi Yevropi Ye shostim za velichinoyu mistom Bolgariyi Naselennya 135 889 osib na 15 chervnya 2016 roku Stara Zagora bolg Stara Zagora 13 kvitnya 1871 gerb praporOsnovni dani42 25 32 pn sh 25 38 04 sh d 42 42566800002777683 pn sh 25 634595000027779577 sh d 42 42566800002777683 25 634595000027779577 Koordinati 42 25 32 pn sh 25 38 04 sh d 42 42566800002777683 pn sh 25 634595000027779577 sh d 42 42566800002777683 25 634595000027779577 Krayina BolgariyaAdminodinicya Stara Zagora d Stolicya dlya Stara Zagora d i Starozagorska oblastPlosha 85 11 km Naselennya 135 384 osib 15 bereznya 2024 1 154 075 osib 15 bereznya 2024 1 Visota NRM 196 1 mMista pobratimi Samara Radom Barrejru Yueyan YiyanTelefonnij kod 042Chasovij poyas UTC 2 i UTC 3Nomeri avtomobiliv STKod LAU NUTS BG68850GeoNames 726848OSM 1947830 R Stara Zagora Poshtovi indeksi 6000 Miska vlada Mer mista dVebsajt starazagora bg Mapa Stara Zagora u VikishovishiGeografiyaMisto roztashovane v Starozagorskij rivnini shidnij chastini Verhnoyi Frakijskoyi rivnini mizh Sarninoyu Serednoyu Goroyu Sv Sakarskoyu goroyu i Chirpanskoyu visotoyu Chirpan Hajts poblizu richki Bedek z serednoyu visotoyu 196 m Vono roztashovane na 250 km vid Sofiyi Klimat 2002 2014 Pokaznik Sich Lyut Ber Kvi Tra Cher Lip Ser Ver Zhov Lis Gru Rik Serednij maksimum C 6 5 8 7 14 1 18 6 24 5 28 0 31 5 31 2 26 7 20 5 13 8 7 8 19 3 Serednya temperatura C 2 0 3 5 8 0 13 4 18 7 23 0 25 2 25 0 21 0 15 3 9 5 3 9 13 0 Serednij minimum C 1 5 0 8 3 1 8 2 13 0 17 1 18 9 18 8 14 5 10 2 5 8 1 0 9 0 Norma opadiv mm 47 35 37 51 71 66 57 48 32 45 57 52 Dzherelo Stringmeteo com IstoriyaStara Zagora odne z najdavnishih mist svitu i v istoriyi mista bagato nazv zgaduyetsya 8 z nih Beroe Avgusta Trayana Irinopolis Boruj Vereya Eski Zagra Zheleznik i Stara Zagora Neolitichnij vik Najdavnishi slidi civilizaciyi v rajoni Stara Zagora vidnosyatsya do kincya 7 go tisyacholittya do n e Potim majzhe odnochasno na sogodnishnij teritoriyi Stara Zagora ta yiyi okolic z yavilisya chotiri doistorichni poselennya odne z yakih bulo najbilshim na bolgarskih zemlyah protyagom 6 tisyach rokiv Deyaki vcheni vvazhayut sho tut isnuvav drevne frakijske misto Beroe Poruch iz Staroyu Zagoroyu vidkrite ritualne kapishe vikom majzhe 8000 rokiv U 2014 roci arheologi vidkrili pershij zavod z virobnictva midi v Yevropi yakomu bilshe 7000 rokiv Antichnist Unikalna mozaika Procesiya Dionisiya Na teritoriyi ninishnoyi Staroyi Zagori blizko 2500 rokiv tomu bulo zasnovano misto Beroe U 46 roci Beroe priyednavsya do Rimskoyi imperiyi i stav chastinoyu Frakiyi U 106 roci imperator nadav mistu pravo na samovryaduvannya i perejmenuvav jogo v Avgusta Trayana Misto stalo drugim za velichinoyu ekonomichnim administrativnim i kulturnim centrom u provinciyi Znamenitij rimskij istorik Amian Marcelin pishe Veliki mista Filipopolis i Avgusta Trayana yaki v davninu nazivalisya Evmoliada i Beroe prikrashayut provinciyu Frakiyi Za osoblivim nakazom u comu misti oselilisya veterani vijn ocholyuvani Rimskoyu imperiyeyu U misti pid chas imperatora pobudovani pryami vulici desyatki zhitlovih i gromadskih budivel miski stini sho otochuyut ploshu blizko 50 gektariv i pidkripleni blizko 40 vezhami pobudovani akveduki kanalizaciya hrami rinki termi Takozh buv pobudovanij teatr z marmurovimi sidinnyami dlya demonstracij vrazhayuchih gladiatorskih bitv procesij urochistostej abo zustrichej na yakih rozdavalisya vazhlivi roboti dlya mista U misti bula serednya shkola a sportivni zahodi prohodili na stadioni U misti rozvivayutsya mistectvo j muzika pro sho svidchat prikladi bronzovoyi i kam yanoyi skulpturi yuvelirnih virobiv keramiki sklyanih predmetiv statuj i napisiv prisvyachennih Orfeyu U 3 4 vv Avgusta Trayana bula chastkovo zrujnovana pid chas napadiv gotiv ale na pochatku IV st vidbudovana U period piznoyi antichnosti IV VI st misto znovu nosit im ya Beroe Ci chasi pov yazani z pereselennyam stolici imperiyi z Rimu do Konstantinopolya priskorenoyu hristiyanizaciyeyu miscevogo naselennya gotichnimi vtorgnennyami naprikinci IV stolittya ta rujnivnimi nabigami guniv Misto ye odnim z najaktivnishih centriv rannogo hristiyanstva Pershim vvodit Apostola Karpa odnogo z 70 apostoliv Isusa Hrista i uchnya Pavla Apostola Pavla Beroe staye rezidenciyeyu yepiskopatu Yepiskop Beroe Demofil bere uchast u Serbskij Cerkovnij Radi v Serdici U 355 r Rimskij papa buv zaslanij do Beroe a Degogel virushiv do Konstantinopolya de dosyag najvishogo rangu Patriarha Vizantijskoyi imperiyi Serednovichchya Upershe Zagora zgaduyetsya v zauvazhennyah Georgiya Amartola U 705 roci Vizantijska imperiya i Bolgariya uklali mirnij dogovir zgidno z yakim Bolgariya postupilasya miscem Zagoru Cherez tri roki za inshimi danimi Yustinian II sprobuvav povernuti cej rajon ale jogo znishiv Anhialo Vidpovidno do piznih ogoloshen Spovidnika Feofana v 716 roci novij dogovir buv pidpisanij mizh novim imperatorom Feodosiyem III Admiritom i Tervelom Potim Beroe povertayetsya do Vizantiyi inodi do Bolgariyi U 784 roci Beroe buv u volodinni Vizantijskoyi imperiyi a Irina Afinyanka imperatricya vidvidala misto z sinom Kostyantinom VI i velikoyu grupoyu pridvornih Imperatricya vidnovlyuye misto i nazivaye jogo Irinopol U 812 roci Irinopolis znovu staye bolgarskim i nosit im ya Beroe pislya triumfalnoyi vijni 812 roku Istorichni dzherela svidchat sho z 817 roku bolgarska derzhava zdijsnila masshtabni akciyi dlya zahistu i konsolidaciyi rajonu na pivden vid Staroyi Planini vid Beroe do morya i jogo trivalogo priyednannya do Bolgariyi Do 860 roku Beroe buv bolgarskim i v cej period jogo naselennya bulo perevazhno bolgarskim Protyagom dekilkoh rokiv vizantijci zabrali Zagoru ale pid chas navernennya knyazya Borisa I v 864 roci Zagora i Beroe povernulisya do Bolgariyi Tut dovgo zhili imperatori vikoristovuyuchi Beroe yak drugu stolicyu Tut protyagom dvoh stolit bula rezidenciya vizantijskih imperatoriv Zvidsi voni organizuvali poyizdki do pivnichnih zagarbnikiv pechenigiv i kumaniv Kam yani relyefi z Staroyi Zagori 8 go do 9 go stolit mayut visoku kulturno istorichnu cinnist voni viznani shedevrami obrazotvorchogo mistectva i ye odnimi z najcikavishih arheologichnih znahidok v Yevropi Do kincya 10 stolittya misto bulo v bolgarskih rukah i nabulo cilkom bolgarskij harakter Bolgari nazivayut misto Boruj modifikovanij vid frakijskogo Beroe Mohammed Al Idrisi al Idrisi povidomiv sho v XI XII stolittyah po dorozi vid mista Veroyi do bezprecedentnogo mista Pacimisk sho prohodila cherez ci miscya bezperervno obroblyalisya polya buli veliki sela bagato vinogradnikiv sadi chislenni stada ovec velikoyi i dribnoyi hudobi Pid chas hrestovih pohodiv koli vijska Fridriha I Barbarossa prohodili cherez Balkani avstrijskij svyashenik Ansbert yakij mav dostup do imperskogo ofisu pisav pro misto Vereyu yak pro velike bagate misto yaki hrestonosci zahopili pograbuvali i spalili Pid osmanskoyu vladoyu Osmanski vijska atakuvali Boruj i Plovdiv v 1364 roci v pershomu pohodi Luli Shahina ale tilki pislya jogo drugogo pohodu 1372 zavoyuvali Boruj Najbilsha bitva vidbulasya v 5 km na zahid vid mista Najdavnishij osmanskij dokument v yakomu zgaduyetsya misto datuyetsya 1430 rokom i nazivayetsya Eski Gisar Osmani znayuchi istoriyu Starogo mista yak centr regionu Zagore zmogli znajti velicheznu kilkist kulturnoyi ta istorichnoyi spadshini v misti a v pershi roki vin buv ohreshenij riznimi podibnimi nazvami Eski Zagora Starodavnya Zagora Attika Zartiki Ziskrili Ekski Ekskisi Zagora Stara Zagora Piznishe odnak u XVII stolitti bula nakladena yedina forma Eski Zagra Za slovami Yevliyi Chelebi u XVII st u Starij Zagori nalichuyetsya 3000 budinkiv blizko 760 dorig i 14 rajoniv U toj chas bulo 5 mechetej Alipasha Tekke Nalbej Noktadzhi i Hamzabej Cikavo sho ne zgaduyetsya pro nayavnist u misti bolgarskogo naselennya hocha ye vidomosti pro nadgrobki z bolgarskimi imenami She odnim dokazom cogo ye greckij napis u cerkvi sv Dimitriya sho svidchit pro nayavnist cerkvi na comu misci zadovgo do 1743 roku yaka sluzhila hristiyanskomu naselennyu U 1738 r naselennya Staroyi Zagori bulo perevazhno tureckim Persha pechatna kniga na novobolgarskij movi Istorichnij muzej Stara Zagora U 1788 r vinikla chuma a v 1792 r vidbuvsya golod i posuha pogoliv ya hudobi ta urozhaj buli znisheni U toj chas kontingenti vijskovih vilivalisya v naseleni punkti dlya kriminalnih cilej Najvazhchi odnak 1813 1814 i 1815 roki ce chuma vidoma yak Velika Chuma Nastupna epidemiya chumi prihodit u 1837 roci i nazivayetsya Malenka Chuma U XIX stolitti Stara Zagora bula vidoma yak torgovij centr na peretini kilkoh velikih torgovih marshrutiv U veresni 1875 roku vono stalo centrom starozagorskogo povstannya yake bulo pridushene tureckimi vijskami V hodi Rosijsko tureckoyi vijni 1877 1878 rr misto bulo majzhe povnistyu zrujnovane turkami i jogo bolgarske naselennya bulo piddano genocidu pid chas yakogo bulo vbito 14 500 bolgar Ale nezvazhayuchi na cyu tragediyu u svoyij dopovidi vid 30 serpnya 2022 roku Pro geroyizaciyu nacizmu MZS Rosiyi kritikuye zamina 838 turecko arabskih nazv naselenih punktiv u misti ta jogo okolicyah na bolgarski zdijsnena 31 travnya 2018 roku miscevoyu municipalnoyu radoyu hocha v toj zhe chas prosyat pereklad na movi menshin vklyuchayuchi turecku usih bolgarskih toponimiv sho stosuyetsya Staroyi Zagori ta inshih bolgarskih mist i sil yaki zaznali masovoyi tureckoyi rizanini protyagom priblizno p yati stolit osmanskogo pravlinnya ye takim zhe svyatotatstvom i cinizm lishe z gipotetichnim prohannyam nimeckogo perekladu toponimiv v Izrayili U 1890 i roki Stara Zagora bula velikim torgovo remisnichim centrom Bolgariyi z naselennyam 18 tis osib yaki zajmalisya virobnictvom kilimiv i sukna viroblennyam shkir vigotovlennyam troyandovoh oliyi a takozh midnolivarnoyu spravoyu Pislya Drugoyi svitovoyi vijni naselennya mista stanovilo 38 325 osib Ekonomika ta infrastrukturaZavod DZU Starozagorskij region dinamichno rozvivayetsya i za bagatma pokaznikami zajmaye providne misce v krayini Za 2004 rik region maye rekordne zrostannya virobnictva na 26 Za danimi rajonnoyi administraciyi u 2004 ta 2005 rokah Stara Zagora vzhe posila druge misce u valovomu vnutrishnomu produkti VVP i zalishayetsya tretim u indeksi lyudskogo rozvitku IChR IChR viznachayetsya VVP na lyudinu riven gramotnosti ochikuvanu trivalist zhittya tosho U 2004 roci pryami inozemni investiciyi v regioni stanovili 838 mln Yevro porivnyano z 2020 mln yevro v cilomu dlya Bolgariyi sho stanovit ponad 40 vsih investicij v krayini Blizko 600 mln yevro investicij pripadaye na energetichnij sektor Stara Zagora ye centrom bagatoyi silskogospodarskoyi teritoriyi vidomoyi virobnictvom riznomanitnih zlakiv tehnichnih kultur ovochiv fruktiv vinogradu Voni sluzhat yizheyu yak dlya naselennya tak i dlya sirovini harchovoyi promislovosti Cherez Staru Zagoru prohodit zaliznichna magistral Sofiya Burgas i Ruse Podkova proekt prodovzhennya prohodu Makaza do Egejskogo morya Za mistom znahoditsya aeroport Stara Zagora yakij maye dovgu zlitno posadkovu smugu pridatnu prijmati veliki litaki ale z pochatku 1990 h rokiv vin ne funkcionuye Ye tranziti transevropejskogo koridoru sho peretinayut teritoriyu krayini Z 2007 roku v dekilkoh kilometrah na pivden vid mista prohodit avtomagistral Trakiya Transport Zavdyaki svoyemu geografichnomu roztashuvannyu Stara Zagora dobre zv yazana z reshtoyu krayini Takim chinom misto ye velikim zaliznichnim vuzlom cherez yakij prohodyat vsi poyizdi sho pryamuyut po liniyah Sofiya Plovdiv Burgas i Ruse Podkova Ye bagato avtobusnih spoluchen yaki z yednuyut Staru Zagoru z inshimi velikimi mistami Bolgariyi Miskij transport zabezpechuyetsya 34 avtobusnimi ta 4 trolejbusnimi liniyami PromislovistU misti roztashovana odna z dvoh fabrik providnogo bolgarskogo virobnika osvitlyuvalnogo obladnannya AT Svetlina Roztashovana u misti brovarnya Zagorka utrimuye 31 bolgarskogo rinku piva 2006 U davninu na cij teritoriyi diyav midnij rudnik Ajbunar Vidomi osobistostiU poselenni narodilis Dimitar Azmanov 1879 1973 bolgarskij vijskovik i vijskovij istorik Dimitar Ajranov 1893 1950 bolgarskij general Anna Tomova Sintova 1941 bolgarska operna spivachka soprano Kojna Ruseva 1970 bolgarska aktorka Mariya Panajotova Kirova Gusherova nar 1982 bolgarska pop folk spivachka Adriyana Nikolova 1988 bolgarska shahistka Primitkihttps www grao bg tna t41nm 15 03 2024 2 txt Tablica na naselenieto po postoyanen i nastoyash adres oblast Stara Zagora obshina Stara Zagora bolg Arhiv originalu za 4 lyutogo 2019 Procitovano 22 lyutogo 2019 Vizh Stara Zagora predi 8000 godini Arhiv originalu za 4 bereznya 2016 Procitovano 26 lipnya 2019 Arhiv originalu za 4 grudnya 2020 Procitovano 22 lyutogo 2019 Otkriha fabrika za med na trakite 33 s 386 Gyuzelov V Cit 386 Istoriya na blgarskoto izobrazitelno izkustvo Otg Red Al Obretenov Izd na BAN Institut za izkustvoznanie Sofiya 1976 g s 88 90 SREDNOVEKOVNITE KAMENNI PLOChI OT STARA ZAGORA Strashimir N Lishev GEOGRAFIYaTA NA KATO ISTORIChESKI IZVOR ZA BLGARSKITE GRADOVE PREZ XII v ANTIChNAYa DREVNOST I SREDNIE VEKA V1P 10 1973 Leo Mishel 2013 Blgariya i nejniyat narod pod osmanska vlast prez pogleda na anglosaksonskite pteshestvenici 1586 1878 Gluharova Marieta Sofiya TANGRA TanNakRa s 129 133 134 ISBN 9789543781065 OCLC 894636829 Stara Zagora Enciklopedicheskij slovar Brokgauza i Efrona v 86 t 82 t i 4 dop t SPb 1890 1907 T XXXI ros doref 137 godini ot Starozagorskoto klane naj zhestokiyat genocid v otechestvenata ni istoriya Smeniha turskite imena na 838 mestnosti v Stara Zagora O situacii s geroizaciej nacizma rasprostranenii neonacizma i drugih vidov praktiki kotorye sposobstvuyut eskalacii sovremennyh form rasizma rasovoj diskriminacii ksenofobii i svyazannoj s nimi neterpimosti Doklad Ministerstva inostrannyh del Rossijskoj Federacii 2022 g Geografski institut na BAN Arhiv originalu za 22 veresnya 2014 Procitovano 22 lyutogo 2019 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z tekstom archived copy yak znachennya parametru title posilannya DzherelaVikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Stara Zagora Stara Zagora Regional museum of history Stara Zagora Economic Development Agency Maps Population Info amp Facts about cities and villages in Stara Zagora municipality Programata Stara Zagora the free cultural guide of Stara Zagora Chamber of commerce Real Photos from Stara Zagora 2 Ce nezavershena stattya z geografiyi Bolgariyi Vi mozhete dopomogti proyektu vipravivshi abo dopisavshi yiyi