Спаське (в XVI—XVII ст. — Спаське поле, з XVII ст. по 1922 р. — Спаське, з 1922 по 2016 р. — Ленінське) — село в Україні, у Кролевецькій міській громаді Конотопського району Сумської області. Населення 785 осіб. До 2020 орган місцевого самоврядування — Спаська сільська рада, якій також були підпорядковані села Лапшине та Любитове.
село Спаське | |||||
---|---|---|---|---|---|
| |||||
![]() | |||||
Країна | |||||
Область | Сумська область | ||||
Район | Конотопський район | ||||
Громада | Кролевецька міська громада | ||||
Облікова картка | Спаське | ||||
Основні дані | |||||
Населення | 785 | ||||
Поштовий індекс | 41354 | ||||
Телефонний код | +380 5453 | ||||
Географічні дані | |||||
Географічні координати | 51°26′36″ пн. ш. 33°18′21″ сх. д. / 51.44333° пн. ш. 33.30583° сх. д.Координати: 51°26′36″ пн. ш. 33°18′21″ сх. д. / 51.44333° пн. ш. 33.30583° сх. д. | ||||
Середня висота над рівнем моря | 175 м | ||||
Місцева влада | |||||
Адреса ради | 41300, Сумська обл., Конотопський р-н, м. Кролевець, площа Миру, буд. 1 | ||||
Карта | |||||
![]() Спаське | |||||
![]() Спаське | |||||
Мапа | |||||
|
Географія
Село Спаське, розташоване на острогах Середньоросійської височини, яка переходить у Дніпровську низовину, по якій протікає річка Сейм. З півночі села за 12 км знаходиться адміністративний центр територіальної громади м. Кролевець, на заході на відстані 6 км — Алтинівка, де розташована залізнична станція «Алтинівка» Південно-західної залізниці. За межами села проходить міжнародна траса М02 E101. Через село проходить міжміська автомобільна дорога сполученням Конотоп- Кролевець. На території села знаходиться ціла мережа ставків (Ниподів, Новий, Бакаї).
Місцевості поблизу села |
У процесі розселення та трудової діяльності жителі села дали багато назв територіям, на яких були поля, пасовища, лісові масиві, де з’явилися перші поселення. Ці території дістали назву урочища — місцевість, яка відрізняється своїми особливостями (рослини, тварини, ґрунти тощо). Серед них — урочище Спаса, місцевість розташована на пагорбі серед болота, біля якої протікала річка Брід і впадала в меншу річку Коноплянку. На цьому пагорбі була побудована перша православна церква Спас Луговий, яка й дала назву урочищу і селу Спаське. Селище — місцевість перших поселень на пагорбі на лузі, недалеко біля річки Сейм. Ці поселенці започаткували село Любитове, а деякі мешканці переселились на територію Спаського. Кленовий Грудок — місцевість, розташована неподалік Селища. Місцевість серед болота, яка була придатна для випасання худоби, заготівлі сіна, дістала назву «дубровка». Дорогою, яка проходить від гори Шкуматка, ближче до лугу, ліворуч були три дубровки — дві Гракові і одна Рябичова. Цими місцями володіли заможні спащани, за їх прізвищами і були названі ці урочища. Праворуч, до річки Брід, були дубровки Хлівна і Виницька. Праворуч від гори Шкуматка місцевість дістала назву Поділ, а ліворуч — Климишине. У північно-західній частині села знаходиться урочище Бакаї. Урочище Костричка розташоване за лісом, ліворуч від дороги на Алтинівку, праворуч — урочище Запорізьке, за ним — Меревичка. За селом з північного сходу беруть початок два великі урочища — Ближнє і Дальнє. По них протікали дві річки в бік урочища Бакаї, ця місцевість була заболоченою. У результаті проведених меліоративних робіт утворилися додаткові площі землі для вирощування сільськогосподарських культур. Урочище Совине — біля ставка Нового. Місцевість, розташована ліворуч після виїзду з Куликівки, дістала назву Балдивщина. У кінці Спасової гори, праворуч, — урочище Будище. Це місцевість, де виготовляли поташ, інакше кажучи, вуглекислий калій, для якого використовували золу (попіл) різних порід дерев. Приміщення та місце виготовлення поташу називали будами. Вирубані дерева складалися в конусоподібні будки, котрі спалювалися з метою одержання попелу, який проходив ще декілька стадій обробки, щоб одержати поташ у твердому стані. Поташ використовувався у виробництві паперу, скла, кришталю, фаянсу, виробництві мила, обробці шкіри, виготовленні ліків, для відбілювання полотна у щоденному селянському побуті. Будний промисел в межах Ніжинського полку у XVII столітті не був поширений. Як писав О. Лазаревський, тут було мало хвойних лісів і недостатня кількість населення. Місцевість, розташована праворуч від межі земель Ленінського і Любитове, дістала назву Голубенкове. Крім названих урочищ, є ще й такі, як Баницьке, Таракані, Ковальське, Кислянське, Крипине, Букове, Ставище та інші. |
Символіка
На гербі зображений православний хрест, який символізує першу на Кролевеччині церкву Спас Луговий, і вказує на назву села (герб є напівпромовистим). Дві перехрещенні шаблі символізують козацтво, а два перехрещені колоски - сільське господарство села.
Назва
Село Спаське дістало назву від першої православної церкви Спас Луговий (Преображенська) яка була збудована на лузі переселенцями з Правобережної України, мала свого священика і була світською. Назва села має релігійне походження.
Історія
Заселення людей на території села більш досліджене періоду бронзи і ранньої залізної доби. На південній околиці села на височині знаходиться городище — Лобанова гора. Виявлені уламки ліпного посуду (7-4 ст. до н. е.), уламки гончарного посуду епохи Київської держави (12-13 ст.). На заході села, давньоруське городище — Тарілка. Виявлені уламки гончарного посуду (12-13 ст.).
Виникло в XVI ст. як село Спаське Поле. Першими поселенцями були вихідці з Правобережної України, які тікали від панського гніту. Перше заселення села розпочалося з південно-східної території і дістало назву Хворостянка (зараз вулиця Т. Шевченка). Скоріше за все, назва пішла від російського слова «хворост». Так називали гілки верби, з яких плели приміщення для худоби, обгороджували своє місце проживання. Збудовані приміщення обмазували глиною, обставляли очеретом. З гілок верби заможні селяни будували так звані клуні для зберігання сіна, яке потім взимку звозили у своє господарство.
Після Деулінського перемир'я польський король передав село у володіння Новгород-Сіверському старості А. Пісочинському. У центрі села за старою кам’яною школою було побудоване його дворище з житловим будинком, в якому іноді проживав Пісочинський. Оскільки дворище було огороджено, а по краях був глибокий яр, то це місце дістало назву «замок».
Після Національно-визвольної війни під проводом Богдана Хмельницького стало вільним козацьким поселенням. Пізніше село стало володінням Батуринського Крупицького монастиря.
У XVIII ст. перейменовано в село Спаське. У 1779 році, Преображенська церква з присеймівського лугу була перенесена в село. Крім того в селі була дерев'яна Успенська церква. У 1882 році було закладено будівництво нової церкви. У 1936 році, церкви були зруйновані. Переселенці з села, у Приморському краї у 1886 році, заснували поселення Спаське, яке з 1926 року стало містом Спаськ-Дальній. У січні 1919 року в селі була встановлена радянська влада. 22 січня 1922 року, село перейменоване на Ленінське Під час колективізації, чимало селян зазнало репресій. На даний час, масовий голодомор 1932—1933 років, архівними документами не підтверджений.
В роки Другої світової війни, село Ленінське було окуповане 6 вересня 1941 року, звільнене 3 вересня 1943 року. В період окупації було розстріляно 15 активістів села і більше 30 чол. циганської національності які осіло проживали в селі. Після звільнення, в селі працювали сім військово-польових госпіталів. Померло від ран до двохсот військовослужбовців. Перепоховані в Братській могилі. На фронтах воювали близько 1170 односельчан, 706 з яких загинули.
Уродженець і випускник школи, Василь Трохимович Рубан, льотчик-розвідник Північного Флоту СРСР, став кавалером трьох орденів Червоного Прапора. В мирний час, випускник школи Віктор Іларіонович Дзюба, військовий лікар, поет, став членом Спілки письменників України. Механізатор, Микола Павлович Герасимець нагороджений трьома трудовими орденами. З розпадом колгоспу, на території села працюють два інвестори: ТОВ «Кролевецький комбікормовий завод» та ПП «Агроспаське». У 2016 році, село отримало історичну назву — Спаське. На території села є загальноосвітня школа, дитячий садок, Будинок культури, Успенська церква УПЦ КП, чотири приватні магазини, пам'ятник загиблим односельчанам в роки війни, пам'ятник на Братській могилі, пам'ятний знак (православний хрест) на місці першої православної церкви, яка дала історичну назву селу, стадіон, сільська лікарняна амбулаторія, відділення поштового зв'язку (м. Конотоп). У 2010 році, село газифіковане. У 2012 році, побудований водогін.
Після ліквідації Кролевецького району 19 липня 2020 року село увійшло до Конотопського району.
Населення
Мова
Розподіл населення за рідною мовою за даними перепису 2001 року:
Мова | Кількість | Відсоток |
---|---|---|
українська | 1199 | 97.56% |
російська | 29 | 2.36% |
білоруська | 1 | 0.08% |
Усього | 1229 | 100% |
Економіка
- Молочно-товарна ферма.
- ПП «Агроспаське».
Об'єкти соціальної сфери
- Школа.
- Дитячий садок.
- Будинок культури.
Персоналії
За описом О. Лазаревського, у село Спаське Ніжинського полку Глухівської сотні переселився Іван Огієвський, нащадок дворян Київського воєводства, зі своїм старшим братом Павлом. Через деякий час Павло виїздить до Харкова, Іван ще деякий час проживає в Спаському, а потім переїжджає в Кролевець, де старшого сина Кіндрата одружує на дочці Кролевецького сотника Василя Дейнеки. Через деякий час Кіндрата Огієвського обирають Кролевецьким сотником. Так у Кролевці був започаткований родовід Огієвських. Місцевість за церковним дворищем, а нині за школою, де проживали Огієвські, дістає назву Огіївка.
В поселенні народився:
- Лупенко Сергій Анатолійович (* 1975) — український інформатик.
- Мацак Олександр Володимирович — старший солдат, навідник кулеметного взводу механізованого батальйону Збройних сил України, учасник російсько-української війни, загинув у ході російського вторгнення в Україну.
- Сокольник Опанас Іванович (18.01.1892 —після 1920) — підполковнику армії УНР.
Пам'ятки
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODJMell5THlWRU1DVTVOeVZFTVNVNE1DVkVNU1U0TXlWRU1DVkNPU1ZFTUNWQ1JDVkVNQ1ZDUlNWRU1DVkNNaVZFTUNWQ01DVkVNQ1ZDUkNWRU1DVkNNRjhsUkRFbE9EWWxSREFsUWpVbFJERWxPREFsUkRBbFFrRWxSREFsUWpJbFJEQWxRakJmSlVReEpUZ3hMbDhsUkRBbE9VSWxSREFsUWpVbFJEQWxRa1FsUkRFbE9UWWxSREFsUWtRbFJERWxPREVsUkRFbE9FTWxSREFsUWtFbFJEQWxRalV1Y0c1bkx6SXlNSEI0TFNWRU1DVTVOeVZFTVNVNE1DVkVNU1U0TXlWRU1DVkNPU1ZFTUNWQ1JDVkVNQ1ZDUlNWRU1DVkNNaVZFTUNWQ01DVkVNQ1ZDUkNWRU1DVkNNRjhsUkRFbE9EWWxSREFsUWpVbFJERWxPREFsUkRBbFFrRWxSREFsUWpJbFJEQWxRakJmSlVReEpUZ3hMbDhsUkRBbE9VSWxSREFsUWpVbFJEQWxRa1FsUkRFbE9UWWxSREFsUWtRbFJERWxPREVsUkRFbE9FTWxSREFsUWtFbFJEQWxRalV1Y0c1bi5wbmc=.png)
У селі наявна геологічна пам'ятка природи «Спаські валуни», а також ботанічна пам'ятка природи «Алея письменників». Алея, присвячена пам'яті видатних російських і українських письменників, створена з дерев, завезених з місць їх тривалого перебування.
На захід від села Спаське знаходиться ботанічний заказник місцевого значення «Ставище».
На будинку культури розміщена цікава мозаїка.
Примітки
- . Архів оригіналу за 25 грудня 2021. Процитовано 29 березня 2022.
- Електронна версія книги про історію села Спаське
- Постанова Верховної Ради України від 17 липня 2020 року № 807-IX «Про утворення та ліквідацію районів»
- . Архів оригіналу за 24 січня 2022. Процитовано 24 січня 2022.
- Мозаїка будинку культури у Спаському зацікавила поціновувачів мозаїки, барельєфів та інших настінних зображень
Джерела
- Цикунов В. М. Спаське (Ленінське). Історико-краєзнавчий нарис. — Х.: Фактор, 2016. Електронна версія spaske.sm.ua
Посилання
- Погода в селі [ 20 грудня 2011 у Wayback Machine.]
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Spaske v XVI XVII st Spaske pole z XVII st po 1922 r Spaske z 1922 po 2016 r Leninske selo v Ukrayini u Kroleveckij miskij gromadi Konotopskogo rajonu Sumskoyi oblasti Naselennya 785 osib Do 2020 organ miscevogo samovryaduvannya Spaska silska rada yakij takozh buli pidporyadkovani sela Lapshine ta Lyubitove selo Spaske Gerb Prapor Aleya pismennikiv na teritoriyi shkoliAleya pismennikiv na teritoriyi shkoli Krayina Ukrayina Oblast Sumska oblast Rajon Konotopskij rajon Gromada Krolevecka miska gromada Oblikova kartka Spaske Osnovni dani Naselennya 785 Poshtovij indeks 41354 Telefonnij kod 380 5453 Geografichni dani Geografichni koordinati 51 26 36 pn sh 33 18 21 sh d 51 44333 pn sh 33 30583 sh d 51 44333 33 30583 Koordinati 51 26 36 pn sh 33 18 21 sh d 51 44333 pn sh 33 30583 sh d 51 44333 33 30583 Serednya visota nad rivnem morya 175 m Misceva vlada Adresa radi 41300 Sumska obl Konotopskij r n m Krolevec plosha Miru bud 1 Karta Spaske Spaske Mapa Spaske u Vikishovishi U Vikipediyi ye statti pro inshi naseleni punkti z takoyu nazvoyu Spaske GeografiyaSelo Spaske roztashovane na ostrogah Serednorosijskoyi visochini yaka perehodit u Dniprovsku nizovinu po yakij protikaye richka Sejm Z pivnochi sela za 12 km znahoditsya administrativnij centr teritorialnoyi gromadi m Krolevec na zahodi na vidstani 6 km Altinivka de roztashovana zaliznichna stanciya Altinivka Pivdenno zahidnoyi zaliznici Za mezhami sela prohodit mizhnarodna trasa M02 E101 Cherez selo prohodit mizhmiska avtomobilna doroga spoluchennyam Konotop Krolevec Na teritoriyi sela znahoditsya cila merezha stavkiv Nipodiv Novij Bakayi Serednorosijska visochina Miscevosti poblizu sela U procesi rozselennya ta trudovoyi diyalnosti zhiteli sela dali bagato nazv teritoriyam na yakih buli polya pasovisha lisovi masivi de z yavilisya pershi poselennya Ci teritoriyi distali nazvu urochisha miscevist yaka vidriznyayetsya svoyimi osoblivostyami roslini tvarini grunti tosho Sered nih urochishe Spasa miscevist roztashovana na pagorbi sered bolota bilya yakoyi protikala richka Brid i vpadala v menshu richku Konoplyanku Na comu pagorbi bula pobudovana persha pravoslavna cerkva Spas Lugovij yaka j dala nazvu urochishu i selu Spaske Selishe miscevist pershih poselen na pagorbi na luzi nedaleko bilya richki Sejm Ci poselenci zapochatkuvali selo Lyubitove a deyaki meshkanci pereselilis na teritoriyu Spaskogo Klenovij Grudok miscevist roztashovana nepodalik Selisha Miscevist sered bolota yaka bula pridatna dlya vipasannya hudobi zagotivli sina distala nazvu dubrovka Dorogoyu yaka prohodit vid gori Shkumatka blizhche do lugu livoruch buli tri dubrovki dvi Grakovi i odna Ryabichova Cimi miscyami volodili zamozhni spashani za yih prizvishami i buli nazvani ci urochisha Pravoruch do richki Brid buli dubrovki Hlivna i Vinicka Pravoruch vid gori Shkumatka miscevist distala nazvu Podil a livoruch Klimishine U pivnichno zahidnij chastini sela znahoditsya urochishe Bakayi Urochishe Kostrichka roztashovane za lisom livoruch vid dorogi na Altinivku pravoruch urochishe Zaporizke za nim Merevichka Za selom z pivnichnogo shodu berut pochatok dva veliki urochisha Blizhnye i Dalnye Po nih protikali dvi richki v bik urochisha Bakayi cya miscevist bula zabolochenoyu U rezultati provedenih meliorativnih robit utvorilisya dodatkovi ploshi zemli dlya viroshuvannya silskogospodarskih kultur Urochishe Sovine bilya stavka Novogo Miscevist roztashovana livoruch pislya viyizdu z Kulikivki distala nazvu Baldivshina U kinci Spasovoyi gori pravoruch urochishe Budishe Ce miscevist de vigotovlyali potash inakshe kazhuchi vuglekislij kalij dlya yakogo vikoristovuvali zolu popil riznih porid derev Primishennya ta misce vigotovlennya potashu nazivali budami Virubani dereva skladalisya v konusopodibni budki kotri spalyuvalisya z metoyu oderzhannya popelu yakij prohodiv she dekilka stadij obrobki shob oderzhati potash u tverdomu stani Potash vikoristovuvavsya u virobnictvi paperu skla krishtalyu fayansu virobnictvi mila obrobci shkiri vigotovlenni likiv dlya vidbilyuvannya polotna u shodennomu selyanskomu pobuti Budnij promisel v mezhah Nizhinskogo polku u XVII stolitti ne buv poshirenij Yak pisav O Lazarevskij tut bulo malo hvojnih lisiv i nedostatnya kilkist naselennya Miscevist roztashovana pravoruch vid mezhi zemel Leninskogo i Lyubitove distala nazvu Golubenkove Krim nazvanih urochish ye she j taki yak Banicke Tarakani Kovalske Kislyanske Kripine Bukove Stavishe ta inshi SimvolikaNa gerbi zobrazhenij pravoslavnij hrest yakij simvolizuye pershu na Krolevechchini cerkvu Spas Lugovij i vkazuye na nazvu sela gerb ye napivpromovistim Dvi perehreshenni shabli simvolizuyut kozactvo a dva perehresheni koloski silske gospodarstvo sela NazvaSelo Spaske distalo nazvu vid pershoyi pravoslavnoyi cerkvi Spas Lugovij Preobrazhenska yaka bula zbudovana na luzi pereselencyami z Pravoberezhnoyi Ukrayini mala svogo svyashenika i bula svitskoyu Nazva sela maye religijne pohodzhennya IstoriyaZaselennya lyudej na teritoriyi sela bilsh doslidzhene periodu bronzi i rannoyi zaliznoyi dobi Na pivdennij okolici sela na visochini znahoditsya gorodishe Lobanova gora Viyavleni ulamki lipnogo posudu 7 4 st do n e ulamki goncharnogo posudu epohi Kiyivskoyi derzhavi 12 13 st Na zahodi sela davnoruske gorodishe Tarilka Viyavleni ulamki goncharnogo posudu 12 13 st Viniklo v XVI st yak selo Spaske Pole Pershimi poselencyami buli vihidci z Pravoberezhnoyi Ukrayini yaki tikali vid panskogo gnitu Pershe zaselennya sela rozpochalosya z pivdenno shidnoyi teritoriyi i distalo nazvu Hvorostyanka zaraz vulicya T Shevchenka Skorishe za vse nazva pishla vid rosijskogo slova hvorost Tak nazivali gilki verbi z yakih pleli primishennya dlya hudobi obgorodzhuvali svoye misce prozhivannya Zbudovani primishennya obmazuvali glinoyu obstavlyali ocheretom Z gilok verbi zamozhni selyani buduvali tak zvani kluni dlya zberigannya sina yake potim vzimku zvozili u svoye gospodarstvo Pislya Deulinskogo peremir ya polskij korol peredav selo u volodinnya Novgorod Siverskomu starosti A Pisochinskomu U centri sela za staroyu kam yanoyu shkoloyu bulo pobudovane jogo dvorishe z zhitlovim budinkom v yakomu inodi prozhivav Pisochinskij Oskilki dvorishe bulo ogorodzheno a po krayah buv glibokij yar to ce misce distalo nazvu zamok Pislya Nacionalno vizvolnoyi vijni pid provodom Bogdana Hmelnickogo stalo vilnim kozackim poselennyam Piznishe selo stalo volodinnyam Baturinskogo Krupickogo monastirya U XVIII st perejmenovano v selo Spaske U 1779 roci Preobrazhenska cerkva z prisejmivskogo lugu bula perenesena v selo Krim togo v seli bula derev yana Uspenska cerkva U 1882 roci bulo zakladeno budivnictvo novoyi cerkvi U 1936 roci cerkvi buli zrujnovani Pereselenci z sela u Primorskomu krayi u 1886 roci zasnuvali poselennya Spaske yake z 1926 roku stalo mistom Spask Dalnij U sichni 1919 roku v seli bula vstanovlena radyanska vlada 22 sichnya 1922 roku selo perejmenovane na Leninske Pid chas kolektivizaciyi chimalo selyan zaznalo represij Na danij chas masovij golodomor 1932 1933 rokiv arhivnimi dokumentami ne pidtverdzhenij V roki Drugoyi svitovoyi vijni selo Leninske bulo okupovane 6 veresnya 1941 roku zvilnene 3 veresnya 1943 roku V period okupaciyi bulo rozstrilyano 15 aktivistiv sela i bilshe 30 chol ciganskoyi nacionalnosti yaki osilo prozhivali v seli Pislya zvilnennya v seli pracyuvali sim vijskovo polovih gospitaliv Pomerlo vid ran do dvohsot vijskovosluzhbovciv Perepohovani v Bratskij mogili Na frontah voyuvali blizko 1170 odnoselchan 706 z yakih zaginuli Urodzhenec i vipusknik shkoli Vasil Trohimovich Ruban lotchik rozvidnik Pivnichnogo Flotu SRSR stav kavalerom troh ordeniv Chervonogo Prapora V mirnij chas vipusknik shkoli Viktor Ilarionovich Dzyuba vijskovij likar poet stav chlenom Spilki pismennikiv Ukrayini Mehanizator Mikola Pavlovich Gerasimec nagorodzhenij troma trudovimi ordenami Z rozpadom kolgospu na teritoriyi sela pracyuyut dva investori TOV Kroleveckij kombikormovij zavod ta PP Agrospaske U 2016 roci selo otrimalo istorichnu nazvu Spaske Na teritoriyi sela ye zagalnoosvitnya shkola dityachij sadok Budinok kulturi Uspenska cerkva UPC KP chotiri privatni magazini pam yatnik zagiblim odnoselchanam v roki vijni pam yatnik na Bratskij mogili pam yatnij znak pravoslavnij hrest na misci pershoyi pravoslavnoyi cerkvi yaka dala istorichnu nazvu selu stadion silska likarnyana ambulatoriya viddilennya poshtovogo zv yazku m Konotop U 2010 roci selo gazifikovane U 2012 roci pobudovanij vodogin Pislya likvidaciyi Kroleveckogo rajonu 19 lipnya 2020 roku selo uvijshlo do Konotopskogo rajonu NaselennyaMova Rozpodil naselennya za ridnoyu movoyu za danimi perepisu 2001 roku Mova Kilkist Vidsotok ukrayinska 1199 97 56 rosijska 29 2 36 biloruska 1 0 08 Usogo 1229 100 EkonomikaMolochno tovarna ferma PP Agrospaske Ob yekti socialnoyi sferiShkola Dityachij sadok Budinok kulturi PersonaliyiZa opisom O Lazarevskogo u selo Spaske Nizhinskogo polku Gluhivskoyi sotni pereselivsya Ivan Ogiyevskij nashadok dvoryan Kiyivskogo voyevodstva zi svoyim starshim bratom Pavlom Cherez deyakij chas Pavlo viyizdit do Harkova Ivan she deyakij chas prozhivaye v Spaskomu a potim pereyizhdzhaye v Krolevec de starshogo sina Kindrata odruzhuye na dochci Kroleveckogo sotnika Vasilya Dejneki Cherez deyakij chas Kindrata Ogiyevskogo obirayut Kroleveckim sotnikom Tak u Krolevci buv zapochatkovanij rodovid Ogiyevskih Miscevist za cerkovnim dvorishem a nini za shkoloyu de prozhivali Ogiyevski distaye nazvu Ogiyivka V poselenni narodivsya Lupenko Sergij Anatolijovich 1975 ukrayinskij informatik Macak Oleksandr Volodimirovich starshij soldat navidnik kulemetnogo vzvodu mehanizovanogo bataljonu Zbrojnih sil Ukrayini uchasnik rosijsko ukrayinskoyi vijni zaginuv u hodi rosijskogo vtorgnennya v Ukrayinu Sokolnik Opanas Ivanovich 18 01 1892 pislya 1920 pidpolkovniku armiyi UNR Pam yatkiZrujnovana cerkva v seli Spaske U seli nayavna geologichna pam yatka prirodi Spaski valuni a takozh botanichna pam yatka prirodi Aleya pismennikiv Aleya prisvyachena pam yati vidatnih rosijskih i ukrayinskih pismennikiv stvorena z derev zavezenih z misc yih trivalogo perebuvannya Na zahid vid sela Spaske znahoditsya botanichnij zakaznik miscevogo znachennya Stavishe Na budinku kulturi rozmishena cikava mozayika Primitki Arhiv originalu za 25 grudnya 2021 Procitovano 29 bereznya 2022 Elektronna versiya knigi pro istoriyu sela Spaske Postanova Verhovnoyi Radi Ukrayini vid 17 lipnya 2020 roku 807 IX Pro utvorennya ta likvidaciyu rajoniv Ridni movi v ob yednanih teritorialnih gromadah Ukrayini Ukrayinskij centr suspilnih danih Arhiv originalu za 24 sichnya 2022 Procitovano 24 sichnya 2022 Mozayika budinku kulturi u Spaskomu zacikavila pocinovuvachiv mozayiki barelyefiv ta inshih nastinnih zobrazhenDzherelaCikunov V M Spaske Leninske Istoriko krayeznavchij naris H Faktor 2016 Elektronna versiya spaske sm uaPosilannyaPogoda v seli 20 grudnya 2011 u Wayback Machine