Рональд Майльс Дворкін (англ. Ronald Myles Dworkin; 11 грудня 1931, Вустер, Массачусетс — 14 лютого 2013, Лондон) — американський і британський юрист, політолог, філософ і теоретик права, творець концепції «права як цілісності/чесності» (law as integrity).
Рональд Дворкін | ||||
---|---|---|---|---|
Ronald Dworkin | ||||
![]() Рональд Дворкін (2008) | ||||
Народження | 11 грудня 1931[1][2][…] Провіденс, США[4][5] | |||
Смерть | 14 лютого 2013[1][2][…](81 рік) Лондон, Велика Британія[5][6] лейкоз[7] | |||
Громадянство | ![]() | |||
Знання мов | ||||
Діяльність | ||||
Викладав | Університет Оксфорда, Нью-Йоркський університет і Університетський коледж Лондона | |||
Член | Національна академія дей-Лінчей, Британська академія, Американська академія мистецтв і наук і Баварська академія наук | |||
Науковий ступінь | професор | |||
Alma mater | коледж Магдалени[d][9], Гарвардська школа права, Гарвардський коледж і d | |||
Літературний напрям | аналітична філософія | |||
Зазнав впливу | ||||
Діти | ||||
Нагороди | ||||
| ||||
| ||||
Біографія
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODBMelF6TDFKdmJtRnNaRVIzYjNKcmFXNHVhbkJuTHpJd01IQjRMVkp2Ym1Gc1pFUjNiM0pyYVc0dWFuQm4uanBn.jpg)
Рональд Дворкін вчився в Гарвардському університеті, потім із значними успіхами в Оксфордському, закінчив його, повернувся в Америку і працював помічником суді в Апеляційному суді другого округу. Працював адвокатом в Нью-Йорку, потім став викладати в Єльському університеті. З 1969 очолив кафедру юриспруденції в Оксфорді, змінив Герберта Харта. З кінця 1970-х одночасно викладав в Нью-Йоркському університеті і Нью-Йоркській правовій школі. Після виходу на пенсію в Оксфорді отримав посаду Quain-професора юриспруденції в Університетському коледжі Лондона (1998–2005). Королівський радник з права, член Британської академії.
Дворкін помер 14 лютого в Лондоні від лейкемії, в померлого залишилась вдова Ірина, двоє дітей і двоє внуків.
Загальна характеристика вчення
Як критик правового позитивізму Герберт Харт Дворкін вважав, що право є «інтерпритуючим» і слідує із інституціональної історії правової системи. Суддя, приймаючи рішення, інтерпретує інституціональний попередній досвід, «оправдовуючи» і «обґрунтовуючи» його. «Конструктивістська інтерпретація права заснована на політичній легітимізації даної конкретної традиції, яка втілена в доступному матеріалі минулого». Це обґрунтування і є моральним принципом даної правової системи («право як чесність» або «цілісність»). Звідси слідує, що існує найкраще з моральної («найбільш принципової») точки зору рішення всіх справ, і причому тільки одне. Дворкін сконструював уявну фігуру «юридичного Геркулеса», судді з необмеженими знаннями принципів права і необмеженим часом прийняття рішень; він стверджував, що такий суддя буде непогрішним. Згідно з Дворкіном право і моральність зв'язані (на відміну від позитивіської байдужості до моралі), але зв'язані епістемічним, а не «природним» чином, як в концепціях «природного права» XVIII століття.
Критики Дворкіна (Aleksander L. Striking back at the empire: a brief survey of problems in Dworkin's theory // Law and Philosophy. 1987. N 6. P. 419) вважають, що моральні принципи права такі ж неоднозначні і складні, що і право в сенсі сукупності актів, і його «Геркулес» може так само опинитися перед дилемою. Інші стверджують, що його теорія — лише риторичні прикраси, а на практиці вона зводиться до аполегітики рішень Верховного суду США і представлена суддям в занадто великій свободі прийнятті решень. Погляди Дворкіна, дійсно, зв'язані з сформованою американською правовою традицією, в рамках якої судове рішення відображає зв'язок більшості неюридичних факторів.
Дворкін вніс також внесок в теорію лібералізму, в поняття рівності і свободи (в обговоренні свободи він продовжує деякі положення Ісаї Берліна).
Детальна характеристика правових поглядів
«Право» як правило і принцип
Дворкін як визначний критик позитивізму відкидає цю теорію на всіх мислимих рівнях. Він заперечує можливість якоїсь загальної теорії існування і змісту права; він заперечує, що місцеві теорії певних правових систем можуть визначити закон без звернення до його суті, і він відкидає весь інституційний погляд позитивізму. Теорія права для Дворкіна - це теорія про те, як мають вирішуватися юридичні справи, і він починає не з оцінки політичної організації, а з абстрактного ідеалу, що регулює умови, за яких уряди можуть використовувати примусову силу щодо своїх підданих.
Дворкін є найвідомішим критиком юридичного позитивізму Харта; він подає повний виклад цієї критики у своїй книзі «Імперія права». Теорія Дворкіна є – «інтерпретивною». Право – це все, що випливає з конструктивної інтерпретації інституційної історії правової системи. Дворкін стверджує, що моральні принципи, якими люди дорожать, іноді є помилковими, навіть до такої міри, що деякі злочини є прийнятними, якщо чиїсь принципи достатньо спотворені. Щоб дізнатися і застосувати ці принципи, суди тлумачать правові дані (законодавство, казуси тощо) з метою формулювання тлумачення, яке найкраще пояснює і виправдовує минулу юридичну практику. Всі тлумачення,щоб мати сенс, повинні випливати, на думку Дворкіна, з поняття "права як цілісності».
Виходячи з ідеї, що право, таким чином, є "інтерпретивним", Дворкін вважає, що в будь-якій ситуації, де юридичні права людей є спірними, найкраща інтерпретація передбачає правильну відповідь. Дворкін виступає проти ідеї, що судді мають свободу розсуду в таких складних справах.
Модель Дворкіна також пов'язана з поняттям Харта «правило визнання». Дворкін відкидає його концепцію головного правила в кожній правовій системі, яке вказує, що є правом, тому що з неї випливало б, що процес ідентифікації права має бути несуперечливим, тоді як, на думку Дворкіна, люди мають юридичні права навіть у тих випадках, коли правильний юридичний висновок є предметом обґрунтованих дискусій. У той час як Дворкін відходить від позитивістського відокремлення права від моралі, його концепція припускає, що ці два явища пов'язані швидше в епістемологічному, а не онтологічному сенсі, як це трактує традиційна природно-правова концепція.
Теза щодо правильної відповіді
Припустимо, законодавчі органи прийняли статут, згідно з яким святотатські договори відтепер недійсні". Спільнота розділена щодо того, чи контракт, підписаний у неділю, тільки з цієї причини є святотатським. Відомо, що мало хто з законодавців переймався цим питанням, коли голосував, і що тепер їхні думки розділяються порівну щодо тлумачення цього питання таким чином. Том і Тім підписали контракт у неділю, і Том зараз судиться з Тімом, щоб забезпечити виконання умов договору, чинність якого у Тіма викликає сумнів. Чи можемо ми сказати, що суддя повинен шукати правильну відповідь на запитання про те, чи контракт Тома є дійсним, хоча спільнота розділилася щодо правильної відповіді? Чи не реалістичніше сказати, що в цьому разі просто немає правильної відповіді?
В одній з найцікавіших і суперечливих тез Дворкіна стверджується, що закон, якщо його правильно інтерпретувати, дасть відповідь. Це не означає, що кожен матиме одну й ту саму відповідь (одностайну щодо того, що є "правильним"), або якщо б і мав, то відповідь не матиме однаково точного обґрунтування у кожного; а це скоріше означає, що існує необхідна відповідь для кожного, якщо він правильно розв’язуватиме юридичне питання. Це випливає з правильного методу, закладеного в метафорі судді Геркулеса, ідеального судді, дуже мудрого і з повним знанням правових джерел. Геркулес (ім’я походить від класичного міфологічного героя), окрім того, має багато часу для прийняття рішення. Діючи на основі посилки, що закон є суцільною тканиною, Геркулес має побудувати теорію, що найкраще описує та виправдовує право як цілісність для того, щоб вирішувати будь-який конкретний казус. Геркулес, як стверджує Дворкін, завжди приходитиме до однєї правильної відповіді.
Дворкін не заперечує, що компетентні юристи часто не погоджуються, яким є рішення в даному випадку. Навпаки, він стверджує, що вони не погоджуються щодо правильної відповіді у справі, відповіді, яку б надав Геркулес. Критики Дворкіна стверджують не лише, що правильний закон (тобто, джерела права в позитивістському сенсі) сповнений прогалин і невідповідностей, але й що інші правові стандарти (у тому числі принципи), можуть бути недостатніми для прийняття рішення у важкій справі, а деякі з них можуть бути несумірними. У кожній із цих ситуацій навіть Геркулес постав би перед дилемою, і жодна з можливих відповідей не є правильною.
Дискусія стосовно тези щодо правильної відповіді
Дворкін захищає свою позицію, говорячи, що судді, які не є Геркулесами, як і пересічні люді, знаходять свій шлях і вибирають між варіантами і цінностями, які вважаються несумірними. Дворкін також стверджує, що завжди можна знайти інші норми або принципи для вирішення конфлікту між певними правилами, про які йдеться. Однак, такий самий контраргумент щодо принципів та моральних стандартів, які є несумірними, напевно поширюватиметься на інші принципи або правила, які в подальшому можуть бути виявленими в цьому процесі.
Іншими словами, твердження, що завжди може бути більше принципів або норм, які можна взяти до уваги, нічого не доводить стосовно природи цих додаткових принципів або стосовно твердження Дворкіна, що пошук відповіді в руках всемогутнього судді Геркулеса в кінцевому підсумку зупиниться (коли буде знайдено правильну відповідь). Насправді, протилежний висновок також може бути виведений з твердження Дворкіна – пошук відповіді під керівництвом такої всезнаючої фігури, розтягнеться до нескінченності. Таким чином, у той час як "правильна" відповідь може бути доступна на будь-якому даному етапі, остаточної правильної відповіді Геркулес ніколи не досягне.
Метафора Дворкіна про суддю Геркулеса має деяку схожість з «вуаллю невігластва» Ролза та ідеальної мовленнєвої ситуації Габермаса – в тому, що всі вони передбачають ідеалізовані методи досягнення певних належних нормативних суджень. Ключове розходження з метафорою Дворкіна полягає в тому, що завіса невігластва Ролза здійснює майже плавний перехід від суто ідеального до практичного. Наприклад, по відношенню до політики в демократичному суспільстві це спосіб сказати, що ті, хто у владі, повинні постійно ставитися до політичної опозиції так, як вони хотіли, щоб ставилися до них, коли вони перебуватимуть в опозиції, тому що їхнє теперішнє становище не гарантує від переходу в опозицію. Суддя Геркулес Дворкіна, з іншого боку, є чисто ідеалізованою концепцією, тобто, якщо така фігура існувала б, вона б прийшла до правильної відповіді у будь-якій моральній дилемі. Щодо критики цих рядків див. Lorenzo Zucca's Constitutional Dilemmas.
Теза Дворкіна щодо правильної відповіді позбавляє успіху його випади проти скептичних аргументів, що правильні відповіді в морально-правових дилемах не можуть бути знайдені.
Моральне прочитання Конституції
У своїй нещодавній книзі Hans Kelsen, Sandrine Baume визначила Рональда Дворкіна як провідного захисника "сумісності судового контролю з самими принципами демократії. "Бауме визначила Джона Харта Елі поряд з Дворкіним головними захисниками цього принципу в останні роки,в той час як опонентами цього принципу "сумісності" були названі Брюс Акерман і ДжереміУолдрон. Дворкін був тривалий час прихильником принципу морального прочитання Конституції, лінії підтримки якого, як він розглядає, тісно пов'язані з розширеними версіями судового контролю у федеральному уряді.
Теорія рівності
Дворкін також вніс важливий вклад в те, що іноді називають дискусією про «рівність чого?» «equality of what. У знаменитій парі статей і своїй книзі «Головна Чеснота» він виступає за теорію, яку він називає «рівність ресурсів». Ця теорія об'єднує дві ключові ідеї. Перша – це та, що люди несуть відповідальність за вибір, який вони роблять у житті.
Друга – це та, що природні багатства інтелекту і таланту є морально довільні і не повинні впливати на розподіл ресурсів у суспільстві. Як і решта роботи Дворкіна, його теорія рівності спирається на основний принцип, що кожна людина має право на рівну турботу і повагу в структурі суспільства. Теорія рівності Дворкіна вважається одним з різновидів егалітаризму (Luck egalitarianism), але він відмовляється від цього твердження (Philosophy and Public Affairs, v. 31: 2).
Позитивна і негативна свобода
В есе "Чи конфліктують цінності? Підхід їжака" (Arizona Law Review, Vol 43:2)Дворкін заявляє, що цінності свободи і рівності не обов'язково вступають у конфлікт. Він критикує концепцію свободи Ісайї Берліна як "плоску" і пропонує нову, "динамічну" концепцію свободи, припускаючи, що ніхто не може сказати, що свобода особи порушується, коли їй перешкоджають у вчиненні вбивства. Таким чином, не можна сказати, що свобода була порушена, адже нічого поганого зроблено не було. Відповідно: свобода тільки тоді є свободою, коли ми робимо все, що хочемо, поки не обмежуємо права інших.
Особисте життя
Під час роботи на суддю Лернда Хенда, Дворкін зустрів свою майбутню дружину, Бетсі Росс, з якою він мав близнюків Ентоні і Дженніфер. Бетсі була дочкою успішного нью-йоркського бізнесмена. Вони перебували в шлюбі з 1958 року. У 2000 Бетсі померла від раку. Дворкін пізніше одружився з Ірен Брендел, колишньою дружиною піаніста Альфреда Брендела. Дворкін помер від лейкемії у Лондоні 14 лютого 2013 у 81 рік. У нього залишилися вдова Ірен, двоє дітей та двоє онуків.
Нагороди
У вересні 2007 року Дворкін був удостоєний Міжнародної премії пам’яті Гольберга. Академічнй комітет Премії Гольберґа визнав, що Дворкін "розробив ліберальну егалітарну теорію" і підкреслив зусилля Дворкіна в розвитку "оригінальної і дуже впливової правової теорії фундаментального закону моральності, який характеризується унікальною здатністю зв'язувати абстрактні філософські ідеї і аргументи з конкретними повсякденними проблемами в сфері права, моралі і політики".
Огляд американського права Нью-Йоркським університетом присвятив Дворкін свій випуск у 2006 року. У 2006 році Юридичний науково-дослідний інститут Національного автономного університету Мексики нагородив Дворкіна Міжнародною премією з правових досліджень "Dr. Héctor Fix-Zamudio"..
У червні 2000 року присвоєнно звання Почесного доктора Університету Пенсільванії. У червні 2009 року присвоєно звання Почесного доктора права Гарвардського університету. У серпні 2011 року Університет Буенос-Айреса нагородив Дворкіна званням Почесного доктора. У резолюції наголошується, що він "невпинно захищав верховенство закону, демократії та прав людини». Це були одним із ряду почесних докторських ступенів, наданих йому.
14 листопада 2012 року, він отримав Премію Бальзана за Юриспруденцію в палаці Квиринале, Рим, від Президента Італійської Республіки. Премія Бальзана була присуджена "за його фундаментальний внесок в юриспруденцію, що характеризуються видатною оригінальністю та ясністю думки в постійній і плідній взаємодії з етичними та політичними теоріями і з юридичними практиками". Він був почесним Королівським адвокатом.
Бібліографія
Найбільш відомі його праці: Taking Rights Seriously («Серйозний погляд на права»), Law's Empire («Верховенство права»), Sovereign Virtue («Головна чеснота») та ін.
- Роналд Дворкін. Серйозний погляд на права / Пер. з англ. Андрій Фролкін. — К.: Основи, 2000. — 519 с. — ISBN 966-500-520-0
- Рональд Дворкин. О правах всерьез / Перевод с английского М.Д.Лахути, Л.Б.Макеевой; ред. Л. Б. Макеева. — М., «Российская политическая энциклопедия» (РОССПЭН), 2004. — 392 с.
- Дворкин, Р. Новые маршруты цензуры // Индекс: Досье на цензуру. — 1998. — № 3.
- Дворкин, Р. Раздвоенные языки, фальшивые доктрины / Пер. с англ. М. Мушинской // Индекс: Досье на цензуру. — 1997. — № 2.
Література
- Ветютнев, Ю. Ю. О правопонимании Рональда Дворкина // Журнал российского права. — 2005. — № 10. — С. 93—102.
- Макеева Л. Б. Философия эгалитарного либерализма в США: Джон Ролз и Рональд Дворкин // История философии. — М.,2005. — № 12. — С.45-62.
Примітки
- Deutsche Nationalbibliothek Record #118844768 // Gemeinsame Normdatei — 2012—2016.
- Bibliothèque nationale de France BNF: платформа відкритих даних — 2011.
- SNAC — 2010.
- Liptak A. Ronald Dworkin, Scholar of the Law, Is Dead at 81 / J. Kahn — Manhattan: New York Times Company, A. G. Sulzberger, 2013. — ISSN 0362-4331; 1553-8095; 1542-667X
- Library of Congress Authorities — Library of Congress.
- Ronald Dworkin, Scholar of the Law, Is Dead at 81 / J. Kahn — Manhattan: New York Times Company, A. G. Sulzberger, 2013. — ISSN 0362-4331; 1553-8095; 1542-667X
- Liptak A. Ronald Dworkin, Scholar of the Law, Is Dead at 81 — 2013.
- CONOR.Sl
- Rhodes Scholar Database
- Lundy D. R. The Peerage
- . Архів оригіналу за 6 травня 2020. Процитовано 2 червня 2013.
- «Ronald Dworkin, Legal Scholar, Dies at 81», The New York Times
- Legal Positivism (Stanford Encyclopedia of Philosophy). Plato.stanford.edu. 3 січня 2003. Процитовано 14 лютого 2013.
- Dworkin, 1985, p. 119
- Oxford University Press: Constitutional Dilemmas: Lorenzo Zucca. Oup.com. Процитовано 14 лютого 2013.
- Baume, Sandrine (2011). Hans Kelsen and the Case for Democracy, ECPR Press, pp. 53–54.
- Waldron, Jeremy (2006). "The Core of the case against judicial review," The Yale Law Review, 2006, Vol. 115, pp 1346–406.
- Professor Ronald Dworkin. The Telegraph. London. 15 лютого 2013.
- . Архів оригіналу за 30 березня 2008. Процитовано 11 червня 2015.
- http://www.law.harvard.edu/news/2009/06/05_dworkin.html
Посилання
- Рональд Дворкин. Справедливость и права (из книги «Taking the rights seriously»)
- Рональд Дворкин. На что мы имеем право? (другая глава той же книги)
- Домашняя страница Дворкина в UCL
- Домашняя страница Дворкина в Нью-Йоркском университете
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Ronald Majls Dvorkin angl Ronald Myles Dworkin 11 grudnya 1931 Vuster Massachusets 14 lyutogo 2013 London amerikanskij i britanskij yurist politolog filosof i teoretik prava tvorec koncepciyi prava yak cilisnosti chesnosti law as integrity Ronald DvorkinRonald DworkinRonald Dvorkin 2008 Narodzhennya11 grudnya 1931 1931 12 11 1 2 Providens SShA 4 5 Smert14 lyutogo 2013 2013 02 14 1 2 81 rik London Velika Britaniya 5 6 lejkoz 7 Gromadyanstvo SShA Velika BritaniyaZnannya movanglijska 2 8 Diyalnistadvokat vikladach pravaVikladavUniversitet Oksforda Nyu Jorkskij universitet i Universitetskij koledzh LondonaChlenNacionalna akademiya dej Linchej Britanska akademiya Amerikanska akademiya mistectv i nauk i Bavarska akademiya naukNaukovij stupinprofesorAlma materkoledzh Magdaleni d 9 Garvardska shkola prava Garvardskij koledzh i dLiteraturnij napryamanalitichna filosofiyaZaznav vplivuDzhon RoulzDitid 10 Nagorodipremiya Lyudviga Golberga 2007 Premiya Balcana 2012 d 2006 stipendiya Rodsa 1953 d 2009 Grant Guggengajma 1970 d 2000 Ronald Dvorkin u VikishovishiU Vikipediyi ye statti pro inshih lyudej iz prizvishem BiografiyaRonald Dvorkin vchivsya v Garvardskomu universiteti potim iz znachnimi uspihami v Oksfordskomu zakinchiv jogo povernuvsya v Ameriku i pracyuvav pomichnikom sudi v Apelyacijnomu sudi drugogo okrugu Pracyuvav advokatom v Nyu Jorku potim stav vikladati v Yelskomu universiteti Z 1969 ocholiv kafedru yurisprudenciyi v Oksfordi zminiv Gerberta Harta Z kincya 1970 h odnochasno vikladav v Nyu Jorkskomu universiteti i Nyu Jorkskij pravovij shkoli Pislya vihodu na pensiyu v Oksfordi otrimav posadu Quain profesora yurisprudenciyi v Universitetskomu koledzhi Londona 1998 2005 Korolivskij radnik z prava chlen Britanskoyi akademiyi Dvorkin pomer 14 lyutogo v Londoni vid lejkemiyi v pomerlogo zalishilas vdova Irina dvoye ditej i dvoye vnukiv Zagalna harakteristika vchennyaYak kritik pravovogo pozitivizmu Gerbert Hart Dvorkin vvazhav sho pravo ye interprituyuchim i sliduye iz institucionalnoyi istoriyi pravovoyi sistemi Suddya prijmayuchi rishennya interpretuye institucionalnij poperednij dosvid opravdovuyuchi i obgruntovuyuchi jogo Konstruktivistska interpretaciya prava zasnovana na politichnij legitimizaciyi danoyi konkretnoyi tradiciyi yaka vtilena v dostupnomu materiali minulogo Ce obgruntuvannya i ye moralnim principom danoyi pravovoyi sistemi pravo yak chesnist abo cilisnist Zvidsi sliduye sho isnuye najkrashe z moralnoyi najbilsh principovoyi tochki zoru rishennya vsih sprav i prichomu tilki odne Dvorkin skonstruyuvav uyavnu figuru yuridichnogo Gerkulesa suddi z neobmezhenimi znannyami principiv prava i neobmezhenim chasom prijnyattya rishen vin stverdzhuvav sho takij suddya bude nepogrishnim Zgidno z Dvorkinom pravo i moralnist zv yazani na vidminu vid pozitiviskoyi bajduzhosti do morali ale zv yazani epistemichnim a ne prirodnim chinom yak v koncepciyah prirodnogo prava XVIII stolittya Kritiki Dvorkina Aleksander L Striking back at the empire a brief survey of problems in Dworkin s theory Law and Philosophy 1987 N 6 P 419 vvazhayut sho moralni principi prava taki zh neodnoznachni i skladni sho i pravo v sensi sukupnosti aktiv i jogo Gerkules mozhe tak samo opinitisya pered dilemoyu Inshi stverdzhuyut sho jogo teoriya lishe ritorichni prikrasi a na praktici vona zvoditsya do apolegitiki rishen Verhovnogo sudu SShA i predstavlena suddyam v zanadto velikij svobodi prijnyatti reshen Poglyadi Dvorkina dijsno zv yazani z sformovanoyu amerikanskoyu pravovoyu tradiciyeyu v ramkah yakoyi sudove rishennya vidobrazhaye zv yazok bilshosti neyuridichnih faktoriv Dvorkin vnis takozh vnesok v teoriyu liberalizmu v ponyattya rivnosti i svobodi v obgovorenni svobodi vin prodovzhuye deyaki polozhennya Isayi Berlina Detalna harakteristika pravovih poglyadiv Pravo yak pravilo i princip Dvorkin yak viznachnij kritik pozitivizmu vidkidaye cyu teoriyu na vsih mislimih rivnyah Vin zaperechuye mozhlivist yakoyis zagalnoyi teoriyi isnuvannya i zmistu prava vin zaperechuye sho miscevi teoriyi pevnih pravovih sistem mozhut viznachiti zakon bez zvernennya do jogo suti i vin vidkidaye ves institucijnij poglyad pozitivizmu Teoriya prava dlya Dvorkina ce teoriya pro te yak mayut virishuvatisya yuridichni spravi i vin pochinaye ne z ocinki politichnoyi organizaciyi a z abstraktnogo idealu sho regulyuye umovi za yakih uryadi mozhut vikoristovuvati primusovu silu shodo svoyih piddanih Dvorkin ye najvidomishim kritikom yuridichnogo pozitivizmu Harta vin podaye povnij viklad ciyeyi kritiki u svoyij knizi Imperiya prava Teoriya Dvorkina ye interpretivnoyu Pravo ce vse sho viplivaye z konstruktivnoyi interpretaciyi institucijnoyi istoriyi pravovoyi sistemi Dvorkin stverdzhuye sho moralni principi yakimi lyudi dorozhat inodi ye pomilkovimi navit do takoyi miri sho deyaki zlochini ye prijnyatnimi yaksho chiyis principi dostatno spotvoreni Shob diznatisya i zastosuvati ci principi sudi tlumachat pravovi dani zakonodavstvo kazusi tosho z metoyu formulyuvannya tlumachennya yake najkrashe poyasnyuye i vipravdovuye minulu yuridichnu praktiku Vsi tlumachennya shob mati sens povinni viplivati na dumku Dvorkina z ponyattya prava yak cilisnosti Vihodyachi z ideyi sho pravo takim chinom ye interpretivnim Dvorkin vvazhaye sho v bud yakij situaciyi de yuridichni prava lyudej ye spirnimi najkrasha interpretaciya peredbachaye pravilnu vidpovid Dvorkin vistupaye proti ideyi sho suddi mayut svobodu rozsudu v takih skladnih spravah Model Dvorkina takozh pov yazana z ponyattyam Harta pravilo viznannya Dvorkin vidkidaye jogo koncepciyu golovnogo pravila v kozhnij pravovij sistemi yake vkazuye sho ye pravom tomu sho z neyi viplivalo b sho proces identifikaciyi prava maye buti nesuperechlivim todi yak na dumku Dvorkina lyudi mayut yuridichni prava navit u tih vipadkah koli pravilnij yuridichnij visnovok ye predmetom obgruntovanih diskusij U toj chas yak Dvorkin vidhodit vid pozitivistskogo vidokremlennya prava vid morali jogo koncepciya pripuskaye sho ci dva yavisha pov yazani shvidshe v epistemologichnomu a ne ontologichnomu sensi yak ce traktuye tradicijna prirodno pravova koncepciya Teza shodo pravilnoyi vidpovidi Pripustimo zakonodavchi organi prijnyali statut zgidno z yakim svyatotatski dogovori vidteper nedijsni Spilnota rozdilena shodo togo chi kontrakt pidpisanij u nedilyu tilki z ciyeyi prichini ye svyatotatskim Vidomo sho malo hto z zakonodavciv perejmavsya cim pitannyam koli golosuvav i sho teper yihni dumki rozdilyayutsya porivnu shodo tlumachennya cogo pitannya takim chinom Tom i Tim pidpisali kontrakt u nedilyu i Tom zaraz suditsya z Timom shob zabezpechiti vikonannya umov dogovoru chinnist yakogo u Tima viklikaye sumniv Chi mozhemo mi skazati sho suddya povinen shukati pravilnu vidpovid na zapitannya pro te chi kontrakt Toma ye dijsnim hocha spilnota rozdililasya shodo pravilnoyi vidpovidi Chi ne realistichnishe skazati sho v comu razi prosto nemaye pravilnoyi vidpovidi V odnij z najcikavishih i superechlivih tez Dvorkina stverdzhuyetsya sho zakon yaksho jogo pravilno interpretuvati dast vidpovid Ce ne oznachaye sho kozhen matime odnu j tu samu vidpovid odnostajnu shodo togo sho ye pravilnim abo yaksho b i mav to vidpovid ne matime odnakovo tochnogo obgruntuvannya u kozhnogo a ce skorishe oznachaye sho isnuye neobhidna vidpovid dlya kozhnogo yaksho vin pravilno rozv yazuvatime yuridichne pitannya Ce viplivaye z pravilnogo metodu zakladenogo v metafori suddi Gerkulesa idealnogo suddi duzhe mudrogo i z povnim znannyam pravovih dzherel Gerkules im ya pohodit vid klasichnogo mifologichnogo geroya okrim togo maye bagato chasu dlya prijnyattya rishennya Diyuchi na osnovi posilki sho zakon ye sucilnoyu tkaninoyu Gerkules maye pobuduvati teoriyu sho najkrashe opisuye ta vipravdovuye pravo yak cilisnist dlya togo shob virishuvati bud yakij konkretnij kazus Gerkules yak stverdzhuye Dvorkin zavzhdi prihoditime do odnyeyi pravilnoyi vidpovidi Dvorkin ne zaperechuye sho kompetentni yuristi chasto ne pogodzhuyutsya yakim ye rishennya v danomu vipadku Navpaki vin stverdzhuye sho voni ne pogodzhuyutsya shodo pravilnoyi vidpovidi u spravi vidpovidi yaku b nadav Gerkules Kritiki Dvorkina stverdzhuyut ne lishe sho pravilnij zakon tobto dzherela prava v pozitivistskomu sensi spovnenij progalin i nevidpovidnostej ale j sho inshi pravovi standarti u tomu chisli principi mozhut buti nedostatnimi dlya prijnyattya rishennya u vazhkij spravi a deyaki z nih mozhut buti nesumirnimi U kozhnij iz cih situacij navit Gerkules postav bi pered dilemoyu i zhodna z mozhlivih vidpovidej ne ye pravilnoyu Diskusiya stosovno tezi shodo pravilnoyi vidpovidi Dvorkin zahishaye svoyu poziciyu govoryachi sho suddi yaki ne ye Gerkulesami yak i peresichni lyudi znahodyat svij shlyah i vibirayut mizh variantami i cinnostyami yaki vvazhayutsya nesumirnimi Dvorkin takozh stverdzhuye sho zavzhdi mozhna znajti inshi normi abo principi dlya virishennya konfliktu mizh pevnimi pravilami pro yaki jdetsya Odnak takij samij kontrargument shodo principiv ta moralnih standartiv yaki ye nesumirnimi napevno poshiryuvatimetsya na inshi principi abo pravila yaki v podalshomu mozhut buti viyavlenimi v comu procesi Inshimi slovami tverdzhennya sho zavzhdi mozhe buti bilshe principiv abo norm yaki mozhna vzyati do uvagi nichogo ne dovodit stosovno prirodi cih dodatkovih principiv abo stosovno tverdzhennya Dvorkina sho poshuk vidpovidi v rukah vsemogutnogo suddi Gerkulesa v kincevomu pidsumku zupinitsya koli bude znajdeno pravilnu vidpovid Naspravdi protilezhnij visnovok takozh mozhe buti vivedenij z tverdzhennya Dvorkina poshuk vidpovidi pid kerivnictvom takoyi vseznayuchoyi figuri roztyagnetsya do neskinchennosti Takim chinom u toj chas yak pravilna vidpovid mozhe buti dostupna na bud yakomu danomu etapi ostatochnoyi pravilnoyi vidpovidi Gerkules nikoli ne dosyagne Metafora Dvorkina pro suddyu Gerkulesa maye deyaku shozhist z vuallyu neviglastva Rolza ta idealnoyi movlennyevoyi situaciyi Gabermasa v tomu sho vsi voni peredbachayut idealizovani metodi dosyagnennya pevnih nalezhnih normativnih sudzhen Klyuchove rozhodzhennya z metaforoyu Dvorkina polyagaye v tomu sho zavisa neviglastva Rolza zdijsnyuye majzhe plavnij perehid vid suto idealnogo do praktichnogo Napriklad po vidnoshennyu do politiki v demokratichnomu suspilstvi ce sposib skazati sho ti hto u vladi povinni postijno stavitisya do politichnoyi opoziciyi tak yak voni hotili shob stavilisya do nih koli voni perebuvatimut v opoziciyi tomu sho yihnye teperishnye stanovishe ne garantuye vid perehodu v opoziciyu Suddya Gerkules Dvorkina z inshogo boku ye chisto idealizovanoyu koncepciyeyu tobto yaksho taka figura isnuvala b vona b prijshla do pravilnoyi vidpovidi u bud yakij moralnij dilemi Shodo kritiki cih ryadkiv div Lorenzo Zucca s Constitutional Dilemmas Teza Dvorkina shodo pravilnoyi vidpovidi pozbavlyaye uspihu jogo vipadi proti skeptichnih argumentiv sho pravilni vidpovidi v moralno pravovih dilemah ne mozhut buti znajdeni Moralne prochitannya Konstituciyi U svoyij neshodavnij knizi Hans Kelsen Sandrine Baume viznachila Ronalda Dvorkina yak providnogo zahisnika sumisnosti sudovogo kontrolyu z samimi principami demokratiyi Baume viznachila Dzhona Harta Eli poryad z Dvorkinim golovnimi zahisnikami cogo principu v ostanni roki v toj chas yak oponentami cogo principu sumisnosti buli nazvani Bryus Akerman i DzheremiUoldron Dvorkin buv trivalij chas prihilnikom principu moralnogo prochitannya Konstituciyi liniyi pidtrimki yakogo yak vin rozglyadaye tisno pov yazani z rozshirenimi versiyami sudovogo kontrolyu u federalnomu uryadi Teoriya rivnosti Dvorkin takozh vnis vazhlivij vklad v te sho inodi nazivayut diskusiyeyu pro rivnist chogo equality of what U znamenitij pari statej i svoyij knizi Golovna Chesnota vin vistupaye za teoriyu yaku vin nazivaye rivnist resursiv Cya teoriya ob yednuye dvi klyuchovi ideyi Persha ce ta sho lyudi nesut vidpovidalnist za vibir yakij voni roblyat u zhitti Druga ce ta sho prirodni bagatstva intelektu i talantu ye moralno dovilni i ne povinni vplivati na rozpodil resursiv u suspilstvi Yak i reshta roboti Dvorkina jogo teoriya rivnosti spirayetsya na osnovnij princip sho kozhna lyudina maye pravo na rivnu turbotu i povagu v strukturi suspilstva Teoriya rivnosti Dvorkina vvazhayetsya odnim z riznovidiv egalitarizmu Luck egalitarianism ale vin vidmovlyayetsya vid cogo tverdzhennya Philosophy and Public Affairs v 31 2 Pozitivna i negativna svoboda V ese Chi konfliktuyut cinnosti Pidhid yizhaka Arizona Law Review Vol 43 2 Dvorkin zayavlyaye sho cinnosti svobodi i rivnosti ne obov yazkovo vstupayut u konflikt Vin kritikuye koncepciyu svobodi Isajyi Berlina yak plosku i proponuye novu dinamichnu koncepciyu svobodi pripuskayuchi sho nihto ne mozhe skazati sho svoboda osobi porushuyetsya koli yij pereshkodzhayut u vchinenni vbivstva Takim chinom ne mozhna skazati sho svoboda bula porushena adzhe nichogo poganogo zrobleno ne bulo Vidpovidno svoboda tilki todi ye svobodoyu koli mi robimo vse sho hochemo poki ne obmezhuyemo prava inshih Osobiste zhittyaPid chas roboti na suddyu Lernda Henda Dvorkin zustriv svoyu majbutnyu druzhinu Betsi Ross z yakoyu vin mav bliznyukiv Entoni i Dzhennifer Betsi bula dochkoyu uspishnogo nyu jorkskogo biznesmena Voni perebuvali v shlyubi z 1958 roku U 2000 Betsi pomerla vid raku Dvorkin piznishe odruzhivsya z Iren Brendel kolishnoyu druzhinoyu pianista Alfreda Brendela Dvorkin pomer vid lejkemiyi u Londoni 14 lyutogo 2013 u 81 rik U nogo zalishilisya vdova Iren dvoye ditej ta dvoye onukiv NagorodiU veresni 2007 roku Dvorkin buv udostoyenij Mizhnarodnoyi premiyi pam yati Golberga Akademichnj komitet Premiyi Golberga viznav sho Dvorkin rozrobiv liberalnu egalitarnu teoriyu i pidkresliv zusillya Dvorkina v rozvitku originalnoyi i duzhe vplivovoyi pravovoyi teoriyi fundamentalnogo zakonu moralnosti yakij harakterizuyetsya unikalnoyu zdatnistyu zv yazuvati abstraktni filosofski ideyi i argumenti z konkretnimi povsyakdennimi problemami v sferi prava morali i politiki Oglyad amerikanskogo prava Nyu Jorkskim universitetom prisvyativ Dvorkin svij vipusk u 2006 roku U 2006 roci Yuridichnij naukovo doslidnij institut Nacionalnogo avtonomnogo universitetu Meksiki nagorodiv Dvorkina Mizhnarodnoyu premiyeyu z pravovih doslidzhen Dr Hector Fix Zamudio U chervni 2000 roku prisvoyenno zvannya Pochesnogo doktora Universitetu Pensilvaniyi U chervni 2009 roku prisvoyeno zvannya Pochesnogo doktora prava Garvardskogo universitetu U serpni 2011 roku Universitet Buenos Ajresa nagorodiv Dvorkina zvannyam Pochesnogo doktora U rezolyuciyi nagoloshuyetsya sho vin nevpinno zahishav verhovenstvo zakonu demokratiyi ta prav lyudini Ce buli odnim iz ryadu pochesnih doktorskih stupeniv nadanih jomu 14 listopada 2012 roku vin otrimav Premiyu Balzana za Yurisprudenciyu v palaci Kvirinale Rim vid Prezidenta Italijskoyi Respubliki Premiya Balzana bula prisudzhena za jogo fundamentalnij vnesok v yurisprudenciyu sho harakterizuyutsya vidatnoyu originalnistyu ta yasnistyu dumki v postijnij i plidnij vzayemodiyi z etichnimi ta politichnimi teoriyami i z yuridichnimi praktikami Vin buv pochesnim Korolivskim advokatom BibliografiyaNajbilsh vidomi jogo praci Taking Rights Seriously Serjoznij poglyad na prava Law s Empire Verhovenstvo prava Sovereign Virtue Golovna chesnota ta in Ronald Dvorkin Serjoznij poglyad na prava Per z angl Andrij Frolkin K Osnovi 2000 519 s ISBN 966 500 520 0 Ronald Dvorkin O pravah vserez Perevod s anglijskogo M D Lahuti L B Makeevoj red L B Makeeva M Rossijskaya politicheskaya enciklopediya ROSSPEN 2004 392 s ISBN 5 8243 0569 2 Dvorkin R Novye marshruty cenzury Indeks Dose na cenzuru 1998 3 Dvorkin R Razdvoennye yazyki falshivye doktriny Per s angl M Mushinskoj Indeks Dose na cenzuru 1997 2 LiteraturaVetyutnev Yu Yu O pravoponimanii Ronalda Dvorkina Zhurnal rossijskogo prava 2005 10 S 93 102 Makeeva L B Filosofiya egalitarnogo liberalizma v SShA Dzhon Rolz i Ronald Dvorkin Istoriya filosofii M 2005 12 S 45 62 PrimitkiDeutsche Nationalbibliothek Record 118844768 Gemeinsame Normdatei 2012 2016 d Track Q27302d Track Q36578 Bibliotheque nationale de France BNF platforma vidkritih danih 2011 d Track Q19938912d Track Q54837d Track Q193563 SNAC 2010 d Track Q29861311 Liptak A Ronald Dworkin Scholar of the Law Is Dead at 81 J Kahn Manhattan New York Times Company A G Sulzberger 2013 ISSN 0362 4331 1553 8095 1542 667X d Track Q4679412d Track Q6284490d Track Q54837d Track Q24743245d Track Q2529982d Track Q11299d Track Q9684 Library of Congress Authorities Library of Congress d Track Q13219454d Track Q131454 Ronald Dworkin Scholar of the Law Is Dead at 81 J Kahn Manhattan New York Times Company A G Sulzberger 2013 ISSN 0362 4331 1553 8095 1542 667X d Track Q9684d Track Q6284490d Track Q11299d Track Q24743245d Track Q2529982d Track Q54837 Liptak A Ronald Dworkin Scholar of the Law Is Dead at 81 2013 d Track Q4679412 CONOR Sl d Track Q16744133 Rhodes Scholar Database d Track Q88887963d Track Q1204346 Lundy D R The Peerage d Track Q67129259d Track Q21401824 Arhiv originalu za 6 travnya 2020 Procitovano 2 chervnya 2013 Ronald Dworkin Legal Scholar Dies at 81 The New York Times Legal Positivism Stanford Encyclopedia of Philosophy Plato stanford edu 3 sichnya 2003 Procitovano 14 lyutogo 2013 Dworkin 1985 p 119 Oxford University Press Constitutional Dilemmas Lorenzo Zucca Oup com Procitovano 14 lyutogo 2013 Baume Sandrine 2011 Hans Kelsen and the Case for Democracy ECPR Press pp 53 54 Waldron Jeremy 2006 The Core of the case against judicial review The Yale Law Review 2006 Vol 115 pp 1346 406 Professor Ronald Dworkin The Telegraph London 15 lyutogo 2013 Arhiv originalu za 30 bereznya 2008 Procitovano 11 chervnya 2015 http www law harvard edu news 2009 06 05 dworkin htmlPosilannyaRonald Dvorkin Spravedlivost i prava iz knigi Taking the rights seriously Ronald Dvorkin Na chto my imeem pravo drugaya glava toj zhe knigi Domashnyaya stranica Dvorkina v UCL Domashnyaya stranica Dvorkina v Nyu Jorkskom universitete