П'єр де Корнеян (фр. Pierre de Corneillan; д/н — 24 серпня 1355) — 27-й великий магістр ордену госпітальєрів у 1353—1355 роках.
П'єр де Корнеян | |
---|---|
фр. Pierre de Corneillan | |
![]() | |
Народився | 13 століття[2] Ла-Бом-Корніян[3] |
Помер | 24 серпня 1355[1] Родос, Османська імперія[4] |
Поховання | Родос |
Країна | ![]() |
Діяльність | чернець-вояк, політик, католицький чернець, військовослужбовець |
Знання мов | французька |
Посада | d[5], d і d |
Конфесія | католицтво |
|
Життєпис
Походив з арманьякського шляхетського роду де Корнеян. Третій син Арно де Корнейяна та Анни де Тарта. Більшу частину життя діяв в пріорстві Прованс, де затоваришував з Д'єдонне де Гозоном, майбутнім великим магістром. 1347 року призначений великим прецептором. 1349 року стає командором Пексіори. 1353 року отримує важливу посаду пріора Сен-Жиль, невдовзі за цим до пріорства Сен-Жиль увійшло пріорство Прованс.
У грудні 1353 року обирається великим магістром. Багато сил доклав для зміцнення оборони Смірни від нападів військ бейліків Айдин і Ментеше. При цьому вимушен був приймати заходи на скаргу венеційського посла Паоло Морозіні, що висловив претензії сенату стосовно надання лицарями допомоги та притулку всіляким піратам, що розбійничали у водах Крита і Архіпелагу.
У 1354 році Османський бейлік захопив візантійське місто Галліполі. З огляду на це папа римський Інокентій VI в жовтні 1355 року відрядив Хуана Фернандеса де Ередіа з листом, де звинуватив великого магістра госпітальєрів у бездіяльності та пропонував перемістити резиденцію ордену з Родосу ближче і вигнати турок з Малої Азії. Погрожуючи у випадку відмови конфіскувати майно ордену.
Корнеян відреагував ухильно, пропонуючи винести цю пропозицію для обговорення і прийняття рішення Генерального капітулу, який повинен був відбутися у Німі або Монпельє, але смерть великого магістра 1355 року завадила цьому. Його наступником став Роже де Пен.
Примітки
- Bibliothèque nationale de France BNF: платформа відкритих даних — 2011.
- https://gallica.bnf.fr/ark:/12148/bpt6k9647504x/f331.item
- https://gallica.bnf.fr/ark:/12148/bpt6k9647504x/f328.item
- https://gallica.bnf.fr/ark:/12148/bpt6k9647504x/f335.item
- https://gallica.bnf.fr/ark:/12148/bpt6k9647504x/f332.item
Джерела
- Bertrand Galimard Flavigny, Histoire de l'ordre de Malte, Paris, Perrin, 2006
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
P yer de Korneyan fr Pierre de Corneillan d n 24 serpnya 1355 27 j velikij magistr ordenu gospitalyeriv u 1353 1355 rokah P yer de Korneyanfr Pierre de CorneillanNarodivsya13 stolittya 2 La Bom Korniyan 3 Pomer24 serpnya 1355 1355 08 24 1 Rodos Osmanska imperiya 4 PohovannyaRodosKrayina FranciyaDiyalnistchernec voyak politik katolickij chernec vijskovosluzhbovecZnannya movfrancuzkaPosadad 5 d i dKonfesiyakatolictvo Mediafajli u VikishovishiZhittyepisPohodiv z armanyakskogo shlyahetskogo rodu de Korneyan Tretij sin Arno de Kornejyana ta Anni de Tarta Bilshu chastinu zhittya diyav v priorstvi Provans de zatovarishuvav z D yedonne de Gozonom majbutnim velikim magistrom 1347 roku priznachenij velikim preceptorom 1349 roku staye komandorom Peksiori 1353 roku otrimuye vazhlivu posadu priora Sen Zhil nevdovzi za cim do priorstva Sen Zhil uvijshlo priorstvo Provans U grudni 1353 roku obirayetsya velikim magistrom Bagato sil doklav dlya zmicnennya oboroni Smirni vid napadiv vijsk bejlikiv Ajdin i Menteshe Pri comu vimushen buv prijmati zahodi na skargu venecijskogo posla Paolo Morozini sho visloviv pretenziyi senatu stosovno nadannya licaryami dopomogi ta pritulku vsilyakim piratam sho rozbijnichali u vodah Krita i Arhipelagu U 1354 roci Osmanskij bejlik zahopiv vizantijske misto Gallipoli Z oglyadu na ce papa rimskij Inokentij VI v zhovtni 1355 roku vidryadiv Huana Fernandesa de Eredia z listom de zvinuvativ velikogo magistra gospitalyeriv u bezdiyalnosti ta proponuvav peremistiti rezidenciyu ordenu z Rodosu blizhche i vignati turok z Maloyi Aziyi Pogrozhuyuchi u vipadku vidmovi konfiskuvati majno ordenu Korneyan vidreaguvav uhilno proponuyuchi vinesti cyu propoziciyu dlya obgovorennya i prijnyattya rishennya Generalnogo kapitulu yakij povinen buv vidbutisya u Nimi abo Monpelye ale smert velikogo magistra 1355 roku zavadila comu Jogo nastupnikom stav Rozhe de Pen PrimitkiBibliotheque nationale de France BNF platforma vidkritih danih 2011 d Track Q19938912d Track Q54837d Track Q193563 https gallica bnf fr ark 12148 bpt6k9647504x f331 item https gallica bnf fr ark 12148 bpt6k9647504x f328 item https gallica bnf fr ark 12148 bpt6k9647504x f335 item https gallica bnf fr ark 12148 bpt6k9647504x f332 itemDzherelaBertrand Galimard Flavigny Histoire de l ordre de Malte Paris Perrin 2006