Новопско́в (раніше Закам'янка) — селище в Україні, адміністративний центр однойменної селищної громади Старобільського району Луганської області.
селище Новопсков | |||||
---|---|---|---|---|---|
| |||||
![]() | |||||
Країна | |||||
Область | Луганська область | ||||
Район | Старобільський район | ||||
Громада | Новопсковська селищна громада | ||||
Код КАТОТТГ | UA44140090010043803 | ||||
Основні дані | |||||
Засновано | 1638 | ||||
Статус | із 2024 року | ||||
Площа | 13,9 км² | ||||
Населення | ▼9489 (01.01.2021) | ||||
Густота | 763,19 осіб/км²; | ||||
Поштовий індекс | 92303 | ||||
Телефонний код | +380 6463 | ||||
Географічні координати | H G O | ||||
Висота над рівнем моря | 68 м | ||||
Водойма | р. Кам'янка, р. Айдар | ||||
Відстань | |||||
Найближча залізнична станція: | Старобільськ | ||||
До станції: | 38 км | ||||
До обл. центру: | |||||
- автошляхами: | 129 км | ||||
Селищна влада | |||||
Адреса | 92300, Луганська обл., Старобільський р-н, сщ. Новопсков, вул. Шкільна, 3 | ||||
Голова селищної ради | Гаєв Вадим Вікторович | ||||
Карта | |||||
![]() Новопсков | |||||
![]() Новопсков | |||||
|
Селище постраждало внаслідок геноциду українського народу, вчиненого урядом СРСР у 1932—1933 роках, кількість встановлених жертв — 102 людей.
Географічне розташування
Новопсков знаходиться у межиріччі Айдара та Кам'янки (басейн Сіверського Дінця), за 751 км від Києва, 135 км від Луганська, 91 км від м. Сєвєродонецьк, 38 км від м. Старобільськ і близько 35 км від українсько-російського кордону. Площа 13,9 км2.
Через селище проходить два автошляхи територіального значення: Т 1302 та Т 1307
Населення
Населення: 9489 осіб станом на 2021 рік, 9859 осіб (2016 рік), 9868 осіб (2015 рік), 9891 (2014 рік) за даними Головного управління статистики в Луганській області; 10115 осіб (2001 рік) за даними перепису населення 2001 року; 9062 осіб — за даними перепису населення 1989 року; 4094 особи (1914 рік); 2614 осіб (1885 рік).
Мова
Розподіл населення за рідною мовою за даними перепису 2001 року:
Мова | Відсоток |
---|---|
Українська | 84,42 % |
Російська | 15,39 % |
Інші | 0,19 % |
Назва
Перша назва — Закам'янка, утворена від найменування річки Кам'янка і прийменника «за». Використання прийменника мотивується розташуванням села (за річкою).
У 1829 році на цій території був розквартирований Псковський полк 2-ї кірасирської дивізії. Відтоді назву полку було перенесено на поселення, яке стало називатися Ново-Псковом. Перша частина назви, слово «Ново», вказує на традицію утворення назв військових поселень.
10 квітня 2024 року Комітет Верховної Ради України з питань організації державної влади, місцевого самоврядування, регіонального розвитку та містобудування підтримав перейменування селища на Айдар. Остаточне перейменування відбудеться лише після успішного голосування у Верховній Раді.
Історія
Заснування
Населений пункт виник у 1-й половині 17 століття під назвою Закам'янка (історичною датою утворення прийнято вважати 1638). У 1708 році мешканці брали участь у повстанні під проводом К. Булавіна, за що козаки Ізюмського слобожанського полка вщент зруйнували поселення. Донським козакам було заборонено селитися в цих краях.
Участь запорізьких та слобідських козаків у придушенні Булавінського повстання надовго ускладнила їхні стосунки з донськими козаками.
1732 за наказом Воронезької губернської канцелярії його відновили козаки Острогозького полку на чолі з сотником Я. Ємановим.
Між Осиновим та Закам'янкою було споруджено два дерев'яні мости: Великий — через Айдар, та Малий — через Кам'янку. Неподалік Великого моста було насипано кам'яну плотину, на якій встановлено двоповерховий млин, який належав сотникові. Козаки зробили те ж саме в районі Малого моста. Тертій міст було споруджено через струмок, який розділяв Закам'янку на дві частини. Ці мости стали основою забудови села. Першою виникла вулиця, яка вела від Великого моста, до містка, спорудженого через струмок. Потім з'явилися двори з іншого боку струмка, внаслідок чого село почало витягуватися в бік Старобільська. З часом з'явилася друга вулиця, яка теж починалася від Великого мосту. Пізніше між цими двома вулицями з'явилися провулки. Для кращого адміністративного поділу Закам'янку було розподілено на сотні. Першою стала Ємановська сотня, жителі якої займали територію в межиріччі Айдара та Кам'янки до струмка, який протікав через центр села. Далі на схід селилися козаки другої та третьої сотні.
В 1765 році, коли слобідські полки було розформовано, їхній рядовий склад був позбавлений козацьких привілеїв і перетворився на казенних (державних) селян, яких ще в деяких документах називали «військовими обивателями». Лише невелика частина колишніх козаків залишилася на службі в складі знову сформованого Острогозького гусарського полку, командиром якого було призначено Івана Сатіна. Острогозькі гусари брали участь в російсько-турецькій війні 1768—1774 років.
Після зруйнування Запорізької Січі в 1776 році, більшість її мешканців пішли по Дніпру на південь, але були й такі, що з'явилися на Айдарі, в тому числі і в Закам'янці.
В кінці XVIII століття на землі в районі Закам'янки претендував Старобільський монастир. Ієрархи місцевого духовенства почали листування зі світською владою, які були проти такої ідеї. Справа дійшла до Петербурга. І тільки остаточна негативна резолюція Павла І вирішила цю справу.
На початок ХІХ століття Закам'янка стала сформованим селом з населенням більше, ніж дві тисячі осіб. Селянські будинки були дерев'яними під солом'яним дахом. Сараї та погреби будували з каміння, яке у великій кількості добували з кар'єрів на лівому березі річки. Навіть огорожу будували з каміння, висота огорожі нерідко досягала зросту людини. На ріці працював млин. Навколо села були величезні поля, на яких вирощували пшеницю та інші сільськогосподарські культури.
З 1796 по 1835 роки Новопсков у складі Слобідсько-Української губернії; з 1835 по 1920 роки — Харківської губернії; з 1797по 1923 роки — Старобільського повіту.
Центр військових поселень на Айдарі
В середині 20-х років ХІХ століття, коли почали формуватися військові поселення на території Харківської губернії, військове керівництво звернуло увагу на територію в межиріччі Айдара та Кам'янки, а саме на Закам'янку. Було прийнято рішення перетворити село на зразкове військове поселення, де розмістили штаб і 3-й ескадрон Псковського кірасирського полку. Першими на місцевість прибули військові інженери, які зняли план місцевості. Вивчивши план та ознайомившись із забудовою села, вирішили поєднати нову забудову зі старою, але так, щоб дотриматись основних вимог до військових почелень, тому спочатку розмітили широку пряму головну вулицю, яка розділяла ділянку на дві приблизно однакові частини. Потім розмітили другу вулицю та провулки, вздовж яких повинні були розташовуватися будинки поселенців. В північно-західній частині поселення, майже на в'їзді, залишили місце для площі (плацу), на якій мала з'явитися церква. В цьому районі відводилися ділянки під будівлі полкового управління, полкових служб та будинки керівного складу.
Навесні 1829 року в Закам'янку прибув ескадрон Псковського кірасирського полку, який став табором на околиці села. Разом з військовими прибули військові чиновники та землевпорядники. Вони розписали казенну землю по селянських дворах та закріпили за ними солдат для надання допомоги «власникам». Селянам видали зерно та визначили терміни початку та завершення польових робіт. Того року польові роботи вперше почалися під звук труби та під командуванням офіцерів. Коли почали складати рапорт про завершення посівної, хтось із присутніх запропонував перейменувати Закам'янку на Новопсков. Ідея сподобалася всім, і відразу було написано прохання на ім'я Аракчеєва, який дозволив перейменувати село. Так колишня Закам'янка стала Ново-Псковом.
Подальший розвиток Новопскова відбувався доволі бурхливо. За десять років було збудовано кам'яну Миколаївську церкву, кардегердію, караульне приміщення, гауптвахту, полкові склади, будинок для полкового командира, декілька будинків для офіцерів та виконавців робіт, а також 30 будинків для поселенців та солдат. Для виконання такого великого обсягу робіт в слободі було поселено півроту робочого батальйону № 2, збудовано невелий цегляний завод та завод, який виготовляв черепицю. В перші роки утримання особового складу полка та будівництва велося за рахунок бюджету воєнного міністерства, та вже в наступні доля місцевих ресурсів складала 20-25 %. Різко припинилося надходження з казни на харчування поселенців та утримання стройових коней, будівництво приміщень і мостів, ремонт та утримання доріг. В цей час населення в Новопскові зросло до чотирьох тисяч осіб. Керівництво поселення часто зловживало службовим становищем. Деякі офіцери та воєнні чиновники ставилися до рядових поселенців, як до своїх кріпаків. Деякі начальники будували для себе літні дачі на околиці Новопскова. Ці дачі мало чим відрізнялися від поміщицьких маєтків: там були будинки для проживання панів та прислуги, конюшні, скотний двір, псарня, лазня та інші будівлі. Навколо насаджували сади та облаштовували городи. Особливо багато таких дач було на берегах Айдара та Кам'янки. Для обслуговування дач та роботи на скотному дворі направлялися солдати та поселенці, які переходили у повну власність до управляючого і перебували в становищі кріпаків. За найменшу провину вони отримували фізичні покарання, а чоловіків навіть могли прогнати крізь стрій. Із забудівлею Новопскова були теж проблеми. Під час розмітки деяких вулиць та городів землевпорядники не врахували розливу повеневих вод, тому після сніжної зими ці ділянки часто були затопленими. Тільки в 1846 році одна з комісій звернула увагу на цей факт. Почалося службове листування, яке затяглося на сім років. І аж в 1853 році було складено і затверджено новим міністром, князем Долгоруковим, новий план забудови Новопскова. Але через те, що Псковський кірасирський полк відбув на Кримську війну, а також було скасовано воєнні поселення, цей план не було реалізовано. Та все ж він дає можливість побачити, яким був Новопсков 170 років тому. На той час в Новопскові біля церкви було споруджено кам'яну дзвіницю та додатково збудовано 22 крейдяних будинки для полкових офіцерів, кам'яні конюшні для коней, манеж для верхової їзди, приміщення для зберігання зброї та амуніції, госпіталь для особового складу, лазарет для коней з ветеринарною аптекою та приміщення для хворої худоби, лазня, приміщення для пожежної команди, тік для обмолоту зерна, приміщення для запасного хлібного магазину, приміщення для школи воєнних кантоністів, більше ста поселенських (солдатських) будинків. Початок Кримської війни та відхід Псковського кірасирського полку відразу превели життя Новопскова в нове русло. Населення Новопскова зменшилася до трьох тисяч, серед них чільне місце займали священник та відставні солдати, які залишилися доживати віку в цьому селі. Багото з них мали сім'ї, займалися сільським господарством чи ремеслом, деякі намагалися займатися торгівлею. Саме ці люди стали активною рушійною силою в селі після реформи 1861 року. Протягом 25-річного періоду в історії Новопскова, як воєнного поселення, змінився звичний уклад селянського життя, відбулася повна реконструкція села. З того часу в архітектурі Новопскова з'явилася церква, кам'яні та крейдяні будинки, а в складі населення, окрім селян, ремісники та навіть купці.
В 1864 році в Новопскові було відкрито церковно-парафіяльну школу. В 1885 році в селі був 421 двір, проживали 2614 осіб. У цей період збирали 3 ярмарки на рік. В 1914 році кількість мешканців зросла до 4094 осіб. Тривалий час Новопсков належав до Осинівської волості (1923 року до неї приєднано Пісчанську волость та утворено Осинівський район).
Церква Святого Миколая Угодника
Окрасою дореволюційного Новопскова була його головна церква Святого Миколая Угодника. Її було збудовано на пожертви місцевих поміщіків, офіцерів та воєнних поселенців протягом 1829—1831 рр. Це була велична споруда. На стіні церкви було встановлено меморіальну дошку з іменами воїнів, які загинули під час російсько-японської війни (32 чоловіки). На стелі під куполом найбільшої частини храму було намальовано небо, всіяне зірками. У східній частині — сонце, яке сходить; у південній — в хмарах та сяючому ореолі сяюча Богоматір з омофором в руках, яким прикриває землю від всякого зла. Обабіч неї на стінах у повний зріст — великомученики: ліворуч — Олександр Невський, праворуч — Георгій Побідоносець. В церкві також були зображення святого князя Володимира апостолів Марка, Мефодія, Луки, Іоанна, біблійні сюжети. В центрі храма стояв великий аналой, накритий червоною шовковою скатертиною. Навколо аналоя — три круглих металавих стовпчики, які були розраховані на сто свічок кожен. На кліросі під керівництвом регента стояв хор. Церкву було частково зруйновано в роки Другої світової війни: на дзвіниці знаходилися фашисти, тому артилерія била прицільно саме по церкві. В середині 50-х років ХХ століття церкву було повністю зруйновано під час антирелігійної кампанії, проте в 70-80-тих роках ХХ століття в Новопскові ще залишалися рештки церковної огорожі з релігійною символікою.
Династія купців Іванових
До нашого часу в Новопскові збереглися декілька будівель другої половини ХІХ століття. На вулиці Українській будинки № 23, № 25 відомі як «будинки купця Іванова». В будинку № 25 до революції жила сім'я купця. Після подій 1917 року в будинку знаходились Новопсковський ревком, штаби німецьких окупаційних військ та дивізії гайдамаків, а потім знову райком компартії та інші організації радянської влади. В січні 1943 року в будинку знаходився штаб Південно-Західного фронту, частини якого звільняли Новопсковський район від німецько-фашистських загарбників.
За спогадами місцевих жителів, вже в кінці 30-х років ХІХ століття купець Іванов, який мав на той час в Новопскові два будинки, один з яких був навіть під залізним дахом, збудував між ними дерев'яний магазин, накритий очеретом. Під магазином знаходився підвал, в якому виготовляли горілку. Очевидно, цей купець і став засновником цілої династії Іванових, яка на кінець ХІХ століття здійснювала не тільки торгові операції, але й виробництво промислової та сільськогосподарської продукції. Про бурхливу діяльність Іванових свідчать назви багатьох місць. Так, в селі на пачатку ХХ століття був Івановський провулок, де знаходились будинок та крамниця торговця. Вздовж всього провулка за кам'яною огорожею знаходився «Івановський план», забудований підвалами, в яких зберігалися різноманітні товари, в тому числі спиртні напої, дьоготь, шкіра, посуд, скло та інші. Там же був невеликий завод з виробництва горілки. Нащадки купця, які наслідували не тільки його капітали а й ділові якості, не тільки зберегли справу, а й значно зміцнили та розширили її. В центрі Новопскова в кінці ХІХ століття знаходились універсальний магазин Івана Петровича Іванова, магазин скоб'яних та шкіряних товарів Федора Івановича Іванова. Іванови не тільки займалися активними торгівельними операціями, але й були землевласниками. Вони також займалися відгодівлею та продажем худоби. Засновник династії купців Іванових займався благодійністю. Він брав участь у зведенні Новопсковської церкви, а в подальшому надавав допомогу на її обладнання та проведення ремонтних робіт. Ця церква мала два невеликих цехи де виготовляли свічки та проскури. Ці цехи потребували постійної матеріальної підтримки, яку надавав купець Іванов. Його нащадки також займалися благодійністю. І. П. Іванов надавав допомогу розвитку земських закладів в Новопскові. До наших днів в центрі Новопскова зберігся комплекс будівель колишньої земської лікарні (районна публічна бібліотека). Цеглу на будівництво надав І. П. Іванов зі свого заводу. З «івановської» цегли було збудовано земську школу (будинок № 26 на вулиці Українській). І. П. Іванов був освіченою, цивілізованою, прогресивною для свого часу людиною. В своїй діяльності він керувався не тільки бажанням збільшити власний капітал, але й прагненням сприяти розвитку Новопскова, надати допомогу його жителям. Прізвище Іванових було на меморіальній дошці храму Святого Миколая Угодника. Як склалася доля нащадків Іванових точно не відомо. Є дані, що один з братів залишився в рідному селі та був репресований.
Роки становлення радянської влади
4 січня 1918 року в Новопскові було встановлено радянську владу. Сільський ревком, який очолив М. А. Старцев, негайно розпочав конфіскацію поміщицьких земель та їх розподіл серед безземельних та малоземельних селян. Ревком реквізував у багачів також тяглову силу (коней та биків) на користь найбідніших селян та армії. Радянська влада протрималась в Новопскові недовго. В кінці квітня 1918 року край захопили німецькі війська разом з загонами П. П. Скоропадського. Потім в село увійшли петлюрівці, а після них в жовтні — донські козаки генерала П. Н. Краснова.
У січні 1919 року Новопсков опинився в руках командування Червоної Армії. У липні їх витіснили війська Добровольчої армії генерала Денікіна. А вже в кінці 1919 року Новопсков остаточно став радянським після того, як до нього вступили частини Першої кінної армії С. М. Будьонного. Такі часті зміни влади нанесли значних збитків селянським господарствам. Радянська влада дала селянам землю, але працювати на нійбуло нікому і нічим. З метою об'єднання зусиль декількох селянських господарств у 1920 році було створено комнезем, першим головою якого став Іван Кирилович Ізюмський, а пізніше — Єгор Семенович Шаров. Цього ж року було здійснено перерозподіл землі між жителями Новопскова. Землю отримали всі селянські родини з розрахунку 1 десятина 15 сажнів на кожного їдця. На фронтовиків, які до того часу ще не повернулися додому, землю не нарізали. Селяни, які отримали землю, особливо бідняки, не мали чим її обробляти. Якщо на 69 «куркульських» господарств припадало 309 голів худоби, то на 672 селянських господарства — тільки 380 коней та 321 пара волів. Тож біднякам залишалося або йти в кабалу до багатих односельців, або забрати силою в них їхнє майно. Радянська влада віддавала перевагу другому шляхові вирішення селянської проблеми. Тому було оголошено боротьбу з «куркулями». Особливо гостру боротьбу з «куркульством» вів комнезем в голодному 1921 році, коли бідняки змушені були брати в борг насіння чи гроші у заможних односельців і потрапляли в ще скрутніше становище. При цьому сама держава була не в змозі допомогти селянству матеріально, але вимагала від нього обов'язкової сплати податків, обравши провідником своєї політики різні прорадянські організіції в селі. Було зручно руками одних селян грабувати інших, незважаючи на те, що при цьому відбувався стрімкий процес розорення сільського господарства. Паралельно зі знищенням «куркулів» відбувався процес об'єднання зусиль селянства для спільного обробітку землі. В 1922 році при комнеземі буи організовані дві кооперативні спілки, кожна з яких відкрила свій магазин, в якому продавався сільськогосподарський інвентар. Пізніше було створено кредитну спілку, яка надавала товар селянам в розстрочку. Перший кооперативний рух заохочувався радянською владою. 8 січня 1926 року 16 родин найбідніших селян вирішили створити машинно-тракторне товариство «Червоний незаможник». Під цю назву селяни розраховували отримати від держави трактори та інші сільськогосподарські машини. Вступити до товариства могли всі бажаючі до початку посівної. Весь прибуток збиралися ділити між учасниками товариства та відповідно до їхньої особистої праці на користь товариства. Одиницею обліку обрали світловий день, який можна було ділити на половину та четвертину. Головою товариства обрали Стефана Григоровича Попова. Ідея була гарна, але не підкріплювалась матеріально. Отримати від держави трактор виявилося важкою справою, а купити не було за що. Тому довелося прейменувати господарство в товариство по спільному обробітку землі (ТСОЗ). До нього увійшли ті ж 16 родин. 7 квітня 1926 року був перший день посівної. В поле вийшли три плуга та дві борони. На кожен плуг було по одній коняці та дві корови. За кожним плугом ішов сіяч. За десять днів вдалося засіяти 10 десятин. Восени з цього поля було зібрано 270 пудів соняшника, які за домовленістю здали Новопсковській кредитній спілці. 2 січня 1927 року було прийнято Устав товариства, до якого вступили ще декілька родин. Але в селі ще залишалося багато одноосібників, які намагалися самостійно вести своє господарство. Але така політика не відповідала лінії Комуністичної партії, яка була спрямована на ліквідацію приватної власності. Восени 1929 року було нанесено остаточний удар по сильніших одноосібних господарствах. Багатих господарів, переважно власників хуторів, почали арештовувати та висилати в Архангельську область. Решту «міцних» селянських сімей зібрали разом та вивезли «на Ярки» — пустельну місцевість за вісім кілометрів на південний-схід від Новопскова. Там ці нещасні сім'ї залишили з мінімальними засобами для існування: на родину залишили по одній корові, коня чи пару волів — на декілька сімей. В 1929 році на Ярки було вивезено 12 сімей із Заайдарівки, 4 родини з Пісок та декілька родин з Новопскова. Наступного року туди почали звозити родини з сусіднього Білокуракінського району. Всього на Ярках було зібрано близько ста сімей. В кожної родини був невеликий запас харчів, на всі родини — один колодязь. Незабаром на цьому місці виросло ціле поселення із землянок. В одних жили люди, в інших утримували худобу. Дітям з Ярків дозволили відвідувати сільську школу. Жителі Ярків, які опинилися без продовольчих запасів на зиму, змушені були шукати любу роботу. Багато хто подався на заробітки в Донбас. Але їх, позбавлених документів, відловлювали і по етапу гнали назад. Жителів Ярків, незважаючи на їхні злидні, обкладали жорстокими податками. З кожного двору щорічно 1290 рублів, 75 кілограмів м'яса, а також тону зерна з кожного гектару землі, наданого в оренду. Якщо коштів на сплату податків у родини не вистачало, забирали все майно, а голову родини саджали до в'язниці. Ярки проіснували більше п'яти років, поступово спустошуючись. Багато людей загинуло від голодомору 1933 року, інші при любій можливості тікали з цього страшного місця. Більшість з них переселялися в міста Донбасу, де на шахтах потрібні були робочі руки. Лише не багатьом вдалося повернутися в рідне село, щоб там почати все спочатку. Будинки виселених родин стояли пусткою до 1934 року. Якийсь час місцева влада дозволила жити в них дітям виселенців, які ходили до школи в своїх селах. Та пізніше ці будинки почали віддавати переселенціям з інших місць, безжалісно виганяючи з них дітей. Ці акції інколи носили репресивний характер.
У цей час на території Новопскова успішно розвивався колгосп «Комуна Гігант». В 1935 році колгоспники отримували на трудодні по 200—220 пудів хліба. В 1937 році також отримали багатий урожай. Протягом цього року площа господарства під городом та садом збільшилася з 7 до 40 га. Тільки від реалізації овочів колгосп отримав 35 тисяч рублів прибутку. Покращувалося матеріальне становище колгоспників. В 1938 році в колгоспах ім. Леніна та «Комуна Гігант» вони отримали на трудодні по 300 пудів хліба та по 600—700 рублів грошима. Початок Другої світової війни перервав мирний хід колгоспного життя.
З 5 квітня 1931 року Новопсков став районним центром.
В роки Другої світової війни
У перші дні війни було мобілізовано сотні чоловіків з Новопскова. Ті, що залишилися доклали всіх зусиль, щоб зібрати врожай та здати хліб державі. Восени 1941 року, коли виникла загроза фашистської окупації Луганської області, 200 родин (907 чоловік) колгоспників «Комуни Гігант» були евакуйовані до Саратовської області. 10 липня 1942 року Новопсков був окупований німецько-фашистським військами. При цьому відхід радянських військ в районі Новопскова супроводжувався важкими ар'єргардними боями. В бою вище Білого Яру (Ярки) загинуло понад 200 бійців, які були поховані місцевими жителями в безіменній братській могилі. Пізніше, в кінці 1942 року, на околиці Новопскова з'явилася ще одна братська могила, в якій було поховано екіпаж літака «Іл-2», збитого в повітряному бою над селищем. В перші тижні окупації на території Новопскова було розстріляно 14 членів підпільної групи разом з головою сільської ради Ковальовим. Декілька десятків юнаків та дівчат б вивезли до Німеччини. За порівняно короткий період окупації фашистськими військами було зруйновано 130 господарських приміщень, 138 житлових будинків. В колгоспах залишилися тільки 10 коней, не було ні тракторів, ні автомашин. Фашисти вивезли 550 голів великої рогатої худоби, понад 50 тисяч голів птахів, 11700 центнерів зерна, 2550 центнерів муки, понад 550 центнерів м'яса. Бої за звільнення Новопскова почалися 19 січня силами 267-ї та172-ї стрілкових дивізій, але безуспішно. 21 січня, після перегрупування, наступ відновився. 23 січня о 7:30 ранку Новопсков було повністю звільнено від окупантів. В боях за звільнення Новопскова загинуло 400 радянських воїнів. Всіх їх поховано в братській могилі в центрі селища. На жаль, вдалося встановити тільки імена 110 воїнів. В боях за батьківщину в роки Другої світової війни боролися 1600 жителів Новопскова, з них 200 жінок. Багато з них нагороджені високими урядовими нагородами, а Микола Іванович Шморгун удостоєний звання Героя Радянського Союзу. В Новопскові споруджено меморіал радянським воїнам-визволителям, підпільникам і воїнам-землякам. Є Алея Героїв Радянського Союзу, які народилися у Новопсковському районі.
Повоєнні роки
Після звільнення Новопскова від фашистів, головним завданням було відновлення житлового фонду. Відступаючи, гітлерівці спалили багато будинків, інші були зруйновані під час бойових дій. 459 жителів Новопскова залишилися без даху над головою. На перший час погорільців прихистили односельці. Люди розраховували тільки на власні сили, тому дехто переселився в сараї чи погреби біля згорілих будинків, інші викопали землянки і почали відбудовувати свої будинки. Вони збирали цеглу, звозили камінь, глину. Невелику допомогу надала держава. Тому до 1946 року всі двори в Новопскові було відбудовано. В 1947 році було відновлено зруйноване господарство. Колгоспи вийшли на довоєнний рівень по виробництву основної продукції. Постало питання щодо благоустрою сільської місцевості. В першу чергу вирішили почати з будівництва доріг. В 1947 році в Новопскові було створено дорожньо-будівельну організацію «Райавтодор», яка і почала будівництво мостів та доріг.
Повоєнні часи
В 1955 році три колгоспи об'єдналися в один імені Леніна з земельним фондом 7947 га. Головою колгоспу став Терентій Гордійович Фесенко. В 50-ті роки в Новопскові активно працював черепичний завод, директор Опанас Васильович Горяінов. В цей час було збудовано районний магазин. В 1953 році на вулиці Леніна (приміщення теперішнього краєзнавчого музею) відкрили першу побутову майстерню, де ремонтували та шили взуття, одяг, ремонтували годинники та прості електропобутові прилади. Щорічно жителі Новопскова потерпали від весняних паводків, які заливали городи та двори. Особливо сильним був паводок 1956 року. Цей рік став знаковим для Новопскова. З 1956 року з появою Новопсковського відділення Дирекції споруджуваних газопроводів він став стрімко розвиватися. Через Новопсковський вузол за добу почали прокачувати понад 200 млн м3 газу. Того ж року було створено організацію «Міжколгоспбуд», яка повинна була задовольняти будівельні потреби Новопскова та району.
З 1957 року Новопсков — селище міського типу. Першим головою селищної ради став Єгор Іванович Недовєсов.
З появою в Новопскові промислових робітників та будівельників постало питання забезпечення продуктами харчування. Необхідні були підприємства, які б давали хліб, молочні продукти. Тому в 1957 році збудовано маслозавод (діяв до 2007 року), відкрито заготівельні пункти, продовольчі крамниці. Цього ж року було виділено з бюджету 4 млн рублів на будівництво Будинку культури.
З 60-х років починає змінюватися зовнішній вигляд селища. Для виконання будівельних робіт в 1964 році створено пересувну механізовану колону № 22. З'являється новий мікрорайон газовиків. На вулиці Леніна збудовано перші двоповерхові будинки; з'являються будівлі підприємств та організацій. В 1969 році на північній околиці Новопскова створено асфальтобетонний завод, дороги отрмали асфальтоване покриття. В 1965 році створено автотранспортне підприємство. З'являються автобусні маршрути, які з'єднують Новопсков з селами району та з Луганськом. Збудовано автобусну станцію.
Особливо інтенсивно селище розвивається в 70-ті роки. В першій половині 1970-х років збудовано приміщення районної лікарні. В 1973 році північніше від села Заайдарівки збудовано комбікормовий завод. Цього ж року здано в експлуатацію двоповерховий Будинок побуту. В квітні 1976 року відчинив свої двері піонерський табір «Перлина».
В 1981 році будівельники МПМК № 22 здали в експлуатацію нову будівлю Новопсковської середньої школи. Цього ж року в Газопроводському району починається активне будівництво виробничої бази ПМК-4, житлових будинків для працівників цієї організації. В 1984 році створено нове підприємство — нафтобаза, яка забезпечувала нафтопродуктами всі підприємства та сільські господарства району. З 60-х по 80-ті роки головою Новопсковської селищної Ради працювали П. А. Подлєсной, І. С. Єрохін, А. І. Шестопалов. Ці роки стали роками розквіту селища.
Незалежна Україна
В 90-ті роки припинили існування багато промислових та сільськогосподарських підприємств; інші змінили власників і різко знизили показники виробництва. Було закрито універмаг, Будинок побуту, державні їдальні та магазини. На зміну їм прийшов стихійний ринок товарів та послуг. Незважаючи на величезні економічні труднощі, керівництво району, селищна адміністрація, керівники деяких організацій продовжували роботу з покращення інфраструткури селища. В 1994 році в мікрорайоні Газопровод було відкрито поліклініку. З 1998 року почала функціонувати азотно-киснева станція та телерадіокомпанія «Спектр». В 1999 році було почато будівництво храму Всіх Святих.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODVMemszTDBOMWJIUjFjbVZmWTJ4MVlsOHRYM0JoYm05eVlXMXBieTVxY0djdk1UTXdjSGd0UTNWc2RIVnlaVjlqYkhWaVh5MWZjR0Z1YjNKaGJXbHZMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
В 2020 році створено прикордонну комендатуру швидкого реагування «Новопсков». Нині Новопсковський промисловий майданчик (підпорядковується Сєвєродонецькому лінійному виробничому управлінню магістральних газопроводів ТОВ «Оператор газотранспортної системи України») — один із найбільших вузлів газотранспортної системи України, через який газ, що поступає з РФ, транспортують на експорт в країни Західної Європи, в промислові та центральні регіони України, а також постачають споживачам кількох районів Луганської області
Функціонують Новопсковський професійний аграрний ліцей, 2 загально-освітніх і 3 дошкільні заклади, школа мистецтв, ДЮСШ, Будинок дитячої і юнацької творчості; Новопсковський краєзнавчий музей, два Центри культури та дозвілля, публічна бібліотека; лікарня, амбулаторія загальної практики сімейної медицини. Є парк «Айдар».
Значних успіхів досягли народний хор «Слобожани» (керівник — заслужений працівник культури України В. Андрущенко), зразковий хор «Сонечко», вокальні ансамблі «Перлина» і «Junior Bomond», фольклорний гурт «Оксамит» (усіма керує заслужений працівник культури України Н. Шморгун). Друкують газету «Перемога».
У жовтні 2015 з Новопсковської селищної й Осинівської сільської (підпорядк. села Ікове, Макартетине, Тев'яшеве, Хворостяне) рад утворено Новопсковську селищну об'єднану територіальну громаду (перша в Україні, 226,04 км2, 12 192 особи, 6 населених пунктів), до якої у червні 2019 зараховано Заайдарівську сільську раду, а у червні 2020 — Ганусівську (Пантюхине, Солоне), Донцівську, Закотненську (Лисогорівка), Кам'янську (Степне), Новорозсошанську, Пісківську (Булавинівка), Риб'янцівську (Писарівка) та Рогівську сільські ради (нині території громади 983,8 км2, мешкають 23 387 осіб, належить 21 населений пункт, зокрема й села Новорозсош і Осинове). За переписом населення 2001, проживали 10 115 осіб (складає 111,6 % до 1989), з них рідною мовою назвали українську 84,4 %, рос. — 15,4 %; станом на 1 січня 2020 — 9554 особи.
Російсько-українська війна
Під час повномасштабного вторгнення Росії, 5 березня 2022 року в окупованому Новопскові місцеві жителі вийшли на вулицю, аби виступити проти російських окупантів. Ворожі солдати почали стріляти у мирних жителів; троє постраждалих. Після закінчення відеозапису, де росiйськi вiйська вiдкрили вогонь по мирним жителям, вони почали стріляти над головами людей, які почали відходити пiсля мiтингу. Потім з дверей Поліції вийшло ще більше руських вiйськ, які почали наздоганяти людей і бити їх прикладами від автоматів. Жінка, яка кричала на першому мітингу "Новопсков це Україна" та керувала мітингом отримала черепно-мозгову травму .
15 січня 2023 року зі сторони гори Пристін (де знаходиться полігон росіян) прилетів снаряд по житловому будинку. В наслідок цього загибли дві людини (мати та батько) їх син був відправлений у лікарню. Офіційні джерела ЛНР стверджують, що удар нанесла саме Українська сторона з Himars.
З 07:00 11 травня 2022 року Оператор газотранспортної системи України (ОГТСУ) повідомив «Газпром», що припинить транзит газу через газорозподільчу станцію «Новопсков», яка знаходиться на окупованій території рашистськими військами. У той же час російський монополіст «Газпром» заперечує підстави для оголошення українською державною компанією форс-мажору з транзиту і відкидає ідею перенесення випадаючих обсягів на інший маршрут, через Суджу, який запропонувала українська влада. Газорозподільча станція «Новопсков» є першою з компресорних станцій української ГТС на Луганщині, через яку здійснюється транзит майже третини газу до 32,6 млн м³ з росії до Європи.
Об'єкти природно-заповідного фонду
- Заповідне урочище «Огидне»
- Заповідне урочище «Луг»
- Комплексна пам'ятка природи місцевого значення «Гора Пристін»
- Санаторій «Перлина»
Охороняють об'єкти природно-заповідного фонду місцевого значення: заказники Айдарський (192 га, іхтіологічний), Новопсковський (1186 га, лісовий), Донцівський (298,5 га), Кам'янський (515,5 га; обидва — ландшафтні), Крейдяні скелі (97,2 га), Новорозсошанський (135,4 га), пам'ятки природи Осинівська (116 га; усі — ботанічні), Осинівські піщаники (5 га, геологічні), заповідні урочища Луг (117 га), Огидне (71 га). Діє популярний у Східній Україні санаторій «Перлина».
Санаторій «Перлина» утворений у грудні 1977 року. Розташований на околиці смт Новопсков, у північно-східній частині Луганської області, у мальовничому сосновому бору, на березі річки Айдар. На правому березі річки «Айдар» знаходяться південні відроги Середньо-руського підвищення. Правий берег річки вкритий лісом, у якому представлені породи листяних дерев. Своїм народженням і славою курорт зобов'язаний лікувальній питній мінеральній воді, хлоридно-натрієвої малої мінералізації 4 г/л, що видобувається з глибини 400 м.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWhMMkZsTDA1dmRtOXdjMnR2ZGw5VGIyeHBiMjVyWVY4d01pNXFjR2N2TXpBd2NIZ3RUbTkyYjNCemEyOTJYMU52YkdsdmJtdGhYekF5TG1wd1p3PT0uanBn.jpg)
В смт Новопсков є джерело термальної мінеральної води «Сольонка». Вода у цьому джерелі насичена сірководнем.
Пам'ятки археології
На околицях Новопскова досліджено поселення епохи бронзи, курган і 3 могильники з 11-ма курганами.
Релігія
Персоналії
- Брюховецький Володимир Петрович (* 1955) — заслужений тренер України з баскетболу.
- Єлизавета Жарікова (* 1989) — українська поетка, піаністка, співачка, авторка пісень.
- — хормейстер зразкового хору «Сонечко», заслужений працівник культури України.
- Микола Іванович Драніщев — вчений-агроном, зав. кафедри землеробства Луганського аграрного університету.
- Любов Сергіївна Мандзюк — бандуристка, доцент кафедри народних інструментів України, ХНУМ імені І.Котляревського.
- Ждан Борис Нефодійович — хормейстер народного самодіяльного хорового колективу Новопсковського районного Будинку культури, Заслужений працівник культури Української РСР.
- Микола Іванович Шморгун — Герой Радянського Союзу.
- Жеребілов Дмитро Абрамович — Герой Радянського Союзу.
Історико-краєзнавчий музей
.
- Світлини
-
- подвір'я
-
- монети
-
-
Світлини
Див. також
Примітки
- . Архів оригіналу за 10 жовтня 2012. Процитовано 13 жовтня 2011.
- (PDF). Архів оригіналу (PDF) за 24 лютого 2014. Процитовано 24 лютого 2016.
- Енциклопедія Сучасної України. esu.com.ua. Процитовано 3 грудня 2021.
- Банк даних — перепис 2001
- Комітет підтримав перейменування 3 міст, 149 селищ та сіл, 7 районів, назви яких містять символіку російської імперської політики або не відповідають стандартам державної мови. https://komsamovr.rada.gov.ua. 11 квітня 2024.
- Рунов В. А. Новопсков и его окрестности. — М.: Информационно-издательское агентство Ист-факт, 2002. Посилання.
- Окупанти відкрили вогонь по мирних людях у Новопскові на Луганщині
- Україна призупинить транзит газу до Європи через станцію на Луганщині — «Газпром» не згоден змінювати маршрут // Обозреватель, 2022-05-10 (рос.)
- РОЗПОРЯДЖЕННЯ ЛОДА від 26 листопада 2021 року № 757
- Указ президента України № 834/2019
Джерела та література
- Высоцкий В. И. Исторические аспекты топононимов Луганщины / В. И. Высоцкий. — Луганск: Луганский обласной Фонд культуры Украины, 2003. — 196 с.
- Д. С. Вирський. Новопсков // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2010. — Т. 7 : Мл — О. — С. 479. — .
- Енциклопедія Сучасної України. Електронна версія [вебсайт] / Гол. редкол.: І. М. Дзюба, А. І. Жуковський, М. Г. Железняк та ін.; НАН України, НТШ. Київ: Інститут енциклопедичних досліджень НАН України.
- Жизнь и творчество крестьян Харьковской губернии: очерк по этнографии края / под ред. В. В. Иванова. — СПб., 1898. — Т. 1 : [Гл. 1 : Старобельский уезд]. — [6], XXXIV, 1012 с.
- Коваль А. П. Знайомі незнайомці. Походження назв поселень України. — К.: Либідь, 2001. — 302 с.
- Міста і села України. Луганщина: історико-краєзнавчі нариси / упор. В. В. Болгов. — К: Українська академія геральдики, товарного знаку та логотипу, 2012. — 472 с.
- Рунов В. А. Новопсков и его окрестности. — М.: Информационно-издательское агентство Ист-факт, 2002.
Посилання
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Новопсков |
- Погода в селищі.
- Стрільба по мирним жителям пiд час мiтингу.
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Novopsko v ranishe Zakam yanka selishe v Ukrayini administrativnij centr odnojmennoyi selishnoyi gromadi Starobilskogo rajonu Luganskoyi oblasti selishe NovopskovGerb NovopskovaKrayevid na Novopskov iz krejdyanoyi goriKrayevid na Novopskov iz krejdyanoyi goriKrayina UkrayinaOblast Luganska oblastRajon Starobilskij rajonGromada Novopskovska selishna gromadaKod KATOTTG UA44140090010043803Osnovni daniZasnovano 1638Status iz 2024 rokuPlosha 13 9 km Naselennya 9489 01 01 2021 Gustota 763 19 osib km Poshtovij indeks 92303Telefonnij kod 380 6463Geografichni koordinati 49 32 21 pn sh 39 06 09 sh d H G OVisota nad rivnem morya 68 mVodojma r Kam yanka r AjdarVidstanNajblizhcha zaliznichna stanciya StarobilskDo stanciyi 38 kmDo obl centru avtoshlyahami 129 kmSelishna vladaAdresa 92300 Luganska obl Starobilskij r n ssh Novopskov vul Shkilna 3Golova selishnoyi radi Gayev Vadim ViktorovichKartaNovopskovNovopskovNovopskov u Vikishovishi Selishe postrazhdalo vnaslidok genocidu ukrayinskogo narodu vchinenogo uryadom SRSR u 1932 1933 rokah kilkist vstanovlenih zhertv 102 lyudej Geografichne roztashuvannyaNovopskov znahoditsya u mezhirichchi Ajdara ta Ka m yanki basejn Siverskogo Dincya za 751 km vid Kiyeva 135 km vid Luganska 91 km vid m Syevyerodoneck 38 km vid m Starobilsk i blizko 35 km vid ukrayinsko rosijskogo kordonu Plosha 13 9 km2 Cherez selishe prohodit dva avtoshlyahi teritorialnogo znachennya T 1302 ta T 1307NaselennyaNaselennya 9489 osib stanom na 2021 rik 9859 osib 2016 rik 9868 osib 2015 rik 9891 2014 rik za danimi Golovnogo upravlinnya statistiki v Luganskij oblasti 10115 osib 2001 rik za danimi perepisu naselennya 2001 roku 9062 osib za danimi perepisu naselennya 1989 roku 4094 osobi 1914 rik 2614 osib 1885 rik Mova Rozpodil naselennya za ridnoyu movoyu za danimi perepisu 2001 roku Mova VidsotokUkrayinska 84 42 Rosijska 15 39 Inshi 0 19 NazvaPersha nazva Zakam yanka utvorena vid najmenuvannya richki Kam yanka i prijmennika za Vikoristannya prijmennika motivuyetsya roztashuvannyam sela za richkoyu U 1829 roci na cij teritoriyi buv rozkvartirovanij Pskovskij polk 2 yi kirasirskoyi diviziyi Vidtodi nazvu polku bulo pereneseno na poselennya yake stalo nazivatisya Novo Pskovom Persha chastina nazvi slovo Novo vkazuye na tradiciyu utvorennya nazv vijskovih poselen 10 kvitnya 2024 roku Komitet Verhovnoyi Radi Ukrayini z pitan organizaciyi derzhavnoyi vladi miscevogo samovryaduvannya regionalnogo rozvitku ta mistobuduvannya pidtrimav perejmenuvannya selisha na Ajdar Ostatochne perejmenuvannya vidbudetsya lishe pislya uspishnogo golosuvannya u Verhovnij Radi IstoriyaBudivlya kincya HIH pochatku HH stolittya Zasnuvannya Naselenij punkt vinik u 1 j polovini 17 stolittya pid nazvoyu Zaka m yanka istorichnoyu datoyu utvorennya prijnyato vvazhati 1638 U 1708 roci meshkanci brali uchast u povstanni pid provodom K Bulavina za sho kozaki Izyumskogo slobozhanskogo polka vshent zrujnuvali poselennya Donskim kozakam bulo zaboroneno selitisya v cih krayah Uchast zaporizkih ta slobidskih kozakiv u pridushenni Bulavinskogo povstannya nadovgo uskladnila yihni stosunki z donskimi kozakami 1732 za nakazom Voronezkoyi gubernskoyi kancelyariyi jogo vidnovili kozaki Ostrogozkogo polku na choli z sotnikom Ya Yemanovim Mizh Osinovim ta Zakam yankoyu bulo sporudzheno dva derev yani mosti Velikij cherez Ajdar ta Malij cherez Kam yanku Nepodalik Velikogo mosta bulo nasipano kam yanu plotinu na yakij vstanovleno dvopoverhovij mlin yakij nalezhav sotnikovi Kozaki zrobili te zh same v rajoni Malogo mosta Tertij mist bulo sporudzheno cherez strumok yakij rozdilyav Zakam yanku na dvi chastini Ci mosti stali osnovoyu zabudovi sela Pershoyu vinikla vulicya yaka vela vid Velikogo mosta do mistka sporudzhenogo cherez strumok Potim z yavilisya dvori z inshogo boku strumka vnaslidok chogo selo pochalo vityaguvatisya v bik Starobilska Z chasom z yavilasya druga vulicya yaka tezh pochinalasya vid Velikogo mostu Piznishe mizh cimi dvoma vulicyami z yavilisya provulki Dlya krashogo administrativnogo podilu Zakam yanku bulo rozpodileno na sotni Pershoyu stala Yemanovska sotnya zhiteli yakoyi zajmali teritoriyu v mezhirichchi Ajdara ta Kam yanki do strumka yakij protikav cherez centr sela Dali na shid selilisya kozaki drugoyi ta tretoyi sotni V 1765 roci koli slobidski polki bulo rozformovano yihnij ryadovij sklad buv pozbavlenij kozackih privileyiv i peretvorivsya na kazennih derzhavnih selyan yakih she v deyakih dokumentah nazivali vijskovimi obivatelyami Lishe nevelika chastina kolishnih kozakiv zalishilasya na sluzhbi v skladi znovu sformovanogo Ostrogozkogo gusarskogo polku komandirom yakogo bulo priznacheno Ivana Satina Ostrogozki gusari brali uchast v rosijsko tureckij vijni 1768 1774 rokiv Pislya zrujnuvannya Zaporizkoyi Sichi v 1776 roci bilshist yiyi meshkanciv pishli po Dnipru na pivden ale buli j taki sho z yavilisya na Ajdari v tomu chisli i v Zakam yanci V kinci XVIII stolittya na zemli v rajoni Zakam yanki pretenduvav Starobilskij monastir Iyerarhi miscevogo duhovenstva pochali listuvannya zi svitskoyu vladoyu yaki buli proti takoyi ideyi Sprava dijshla do Peterburga I tilki ostatochna negativna rezolyuciya Pavla I virishila cyu spravu Na pochatok HIH stolittya Zakam yanka stala sformovanim selom z naselennyam bilshe nizh dvi tisyachi osib Selyanski budinki buli derev yanimi pid solom yanim dahom Sarayi ta pogrebi buduvali z kaminnya yake u velikij kilkosti dobuvali z kar yeriv na livomu berezi richki Navit ogorozhu buduvali z kaminnya visota ogorozhi neridko dosyagala zrostu lyudini Na rici pracyuvav mlin Navkolo sela buli velichezni polya na yakih viroshuvali pshenicyu ta inshi silskogospodarski kulturi Z 1796 po 1835 roki Novopskov u skladi Slobidsko Ukrayinskoyi guberniyi z 1835 po 1920 roki Harkivskoyi guberniyi z 1797po 1923 roki Starobilskogo povitu Centr vijskovih poselen na Ajdari V seredini 20 h rokiv HIH stolittya koli pochali formuvatisya vijskovi poselennya na teritoriyi Harkivskoyi guberniyi vijskove kerivnictvo zvernulo uvagu na teritoriyu v mezhirichchi Ajdara ta Kam yanki a same na Zakam yanku Bulo prijnyato rishennya peretvoriti selo na zrazkove vijskove poselennya de rozmistili shtab i 3 j eskadron Pskovskogo kirasirskogo polku Pershimi na miscevist pribuli vijskovi inzheneri yaki znyali plan miscevosti Vivchivshi plan ta oznajomivshis iz zabudovoyu sela virishili poyednati novu zabudovu zi staroyu ale tak shob dotrimatis osnovnih vimog do vijskovih pochelen tomu spochatku rozmitili shiroku pryamu golovnu vulicyu yaka rozdilyala dilyanku na dvi priblizno odnakovi chastini Potim rozmitili drugu vulicyu ta provulki vzdovzh yakih povinni buli roztashovuvatisya budinki poselenciv V pivnichno zahidnij chastini poselennya majzhe na v yizdi zalishili misce dlya ploshi placu na yakij mala z yavitisya cerkva V comu rajoni vidvodilisya dilyanki pid budivli polkovogo upravlinnya polkovih sluzhb ta budinki kerivnogo skladu Navesni 1829 roku v Zakam yanku pribuv eskadron Pskovskogo kirasirskogo polku yakij stav taborom na okolici sela Razom z vijskovimi pribuli vijskovi chinovniki ta zemlevporyadniki Voni rozpisali kazennu zemlyu po selyanskih dvorah ta zakripili za nimi soldat dlya nadannya dopomogi vlasnikam Selyanam vidali zerno ta viznachili termini pochatku ta zavershennya polovih robit Togo roku polovi roboti vpershe pochalisya pid zvuk trubi ta pid komanduvannyam oficeriv Koli pochali skladati raport pro zavershennya posivnoyi htos iz prisutnih zaproponuvav perejmenuvati Zakam yanku na Novopskov Ideya spodobalasya vsim i vidrazu bulo napisano prohannya na im ya Arakcheyeva yakij dozvoliv perejmenuvati selo Tak kolishnya Zakam yanka stala Novo Pskovom Podalshij rozvitok Novopskova vidbuvavsya dovoli burhlivo Za desyat rokiv bulo zbudovano kam yanu Mikolayivsku cerkvu kardegerdiyu karaulne primishennya gauptvahtu polkovi skladi budinok dlya polkovogo komandira dekilka budinkiv dlya oficeriv ta vikonavciv robit a takozh 30 budinkiv dlya poselenciv ta soldat Dlya vikonannya takogo velikogo obsyagu robit v slobodi bulo poseleno pivrotu robochogo bataljonu 2 zbudovano nevelij ceglyanij zavod ta zavod yakij vigotovlyav cherepicyu V pershi roki utrimannya osobovogo skladu polka ta budivnictva velosya za rahunok byudzhetu voyennogo ministerstva ta vzhe v nastupni dolya miscevih resursiv skladala 20 25 Rizko pripinilosya nadhodzhennya z kazni na harchuvannya poselenciv ta utrimannya strojovih konej budivnictvo primishen i mostiv remont ta utrimannya dorig V cej chas naselennya v Novopskovi zroslo do chotiroh tisyach osib Kerivnictvo poselennya chasto zlovzhivalo sluzhbovim stanovishem Deyaki oficeri ta voyenni chinovniki stavilisya do ryadovih poselenciv yak do svoyih kripakiv Deyaki nachalniki buduvali dlya sebe litni dachi na okolici Novopskova Ci dachi malo chim vidriznyalisya vid pomishickih mayetkiv tam buli budinki dlya prozhivannya paniv ta prislugi konyushni skotnij dvir psarnya laznya ta inshi budivli Navkolo nasadzhuvali sadi ta oblashtovuvali gorodi Osoblivo bagato takih dach bulo na beregah Ajdara ta Kam yanki Dlya obslugovuvannya dach ta roboti na skotnomu dvori napravlyalisya soldati ta poselenci yaki perehodili u povnu vlasnist do upravlyayuchogo i perebuvali v stanovishi kripakiv Za najmenshu provinu voni otrimuvali fizichni pokarannya a cholovikiv navit mogli prognati kriz strij Iz zabudivleyu Novopskova buli tezh problemi Pid chas rozmitki deyakih vulic ta gorodiv zemlevporyadniki ne vrahuvali rozlivu povenevih vod tomu pislya snizhnoyi zimi ci dilyanki chasto buli zatoplenimi Tilki v 1846 roci odna z komisij zvernula uvagu na cej fakt Pochalosya sluzhbove listuvannya yake zatyaglosya na sim rokiv I azh v 1853 roci bulo skladeno i zatverdzheno novim ministrom knyazem Dolgorukovim novij plan zabudovi Novopskova Ale cherez te sho Pskovskij kirasirskij polk vidbuv na Krimsku vijnu a takozh bulo skasovano voyenni poselennya cej plan ne bulo realizovano Ta vse zh vin daye mozhlivist pobachiti yakim buv Novopskov 170 rokiv tomu Na toj chas v Novopskovi bilya cerkvi bulo sporudzheno kam yanu dzvinicyu ta dodatkovo zbudovano 22 krejdyanih budinki dlya polkovih oficeriv kam yani konyushni dlya konej manezh dlya verhovoyi yizdi primishennya dlya zberigannya zbroyi ta amuniciyi gospital dlya osobovogo skladu lazaret dlya konej z veterinarnoyu aptekoyu ta primishennya dlya hvoroyi hudobi laznya primishennya dlya pozhezhnoyi komandi tik dlya obmolotu zerna primishennya dlya zapasnogo hlibnogo magazinu primishennya dlya shkoli voyennih kantonistiv bilshe sta poselenskih soldatskih budinkiv Pochatok Krimskoyi vijni ta vidhid Pskovskogo kirasirskogo polku vidrazu preveli zhittya Novopskova v nove ruslo Naselennya Novopskova zmenshilasya do troh tisyach sered nih chilne misce zajmali svyashennik ta vidstavni soldati yaki zalishilisya dozhivati viku v comu seli Bagoto z nih mali sim yi zajmalisya silskim gospodarstvom chi remeslom deyaki namagalisya zajmatisya torgivleyu Same ci lyudi stali aktivnoyu rushijnoyu siloyu v seli pislya reformi 1861 roku Protyagom 25 richnogo periodu v istoriyi Novopskova yak voyennogo poselennya zminivsya zvichnij uklad selyanskogo zhittya vidbulasya povna rekonstrukciya sela Z togo chasu v arhitekturi Novopskova z yavilasya cerkva kam yani ta krejdyani budinki a v skladi naselennya okrim selyan remisniki ta navit kupci V 1864 roci v Novopskovi bulo vidkrito cerkovno parafiyalnu shkolu V 1885 roci v seli buv 421 dvir prozhivali 2614 osib U cej period zbirali 3 yarmarki na rik V 1914 roci kilkist meshkanciv zrosla do 4094 osib Trivalij chas Novopskov nalezhav do Osinivskoyi volosti 1923 roku do neyi priyednano Pischansku volost ta utvoreno Osinivskij rajon Cerkva Svyatogo Mikolaya Ugodnika Okrasoyu dorevolyucijnogo Novopskova bula jogo golovna cerkva Svyatogo Mikolaya Ugodnika Yiyi bulo zbudovano na pozhertvi miscevih pomishikiv oficeriv ta voyennih poselenciv protyagom 1829 1831 rr Ce bula velichna sporuda Na stini cerkvi bulo vstanovleno memorialnu doshku z imenami voyiniv yaki zaginuli pid chas rosijsko yaponskoyi vijni 32 choloviki Na steli pid kupolom najbilshoyi chastini hramu bulo namalovano nebo vsiyane zirkami U shidnij chastini sonce yake shodit u pivdennij v hmarah ta syayuchomu oreoli syayucha Bogomatir z omoforom v rukah yakim prikrivaye zemlyu vid vsyakogo zla Obabich neyi na stinah u povnij zrist velikomucheniki livoruch Oleksandr Nevskij pravoruch Georgij Pobidonosec V cerkvi takozh buli zobrazhennya svyatogo knyazya Volodimira apostoliv Marka Mefodiya Luki Ioanna biblijni syuzheti V centri hrama stoyav velikij analoj nakritij chervonoyu shovkovoyu skatertinoyu Navkolo analoya tri kruglih metalavih stovpchiki yaki buli rozrahovani na sto svichok kozhen Na klirosi pid kerivnictvom regenta stoyav hor Cerkvu bulo chastkovo zrujnovano v roki Drugoyi svitovoyi vijni na dzvinici znahodilisya fashisti tomu artileriya bila pricilno same po cerkvi V seredini 50 h rokiv HH stolittya cerkvu bulo povnistyu zrujnovano pid chas antireligijnoyi kampaniyi prote v 70 80 tih rokah HH stolittya v Novopskovi she zalishalisya reshtki cerkovnoyi ogorozhi z religijnoyu simvolikoyu Dinastiya kupciv Ivanovih Do nashogo chasu v Novopskovi zbereglisya dekilka budivel drugoyi polovini HIH stolittya Na vulici Ukrayinskij budinki 23 25 vidomi yak budinki kupcya Ivanova V budinku 25 do revolyuciyi zhila sim ya kupcya Pislya podij 1917 roku v budinku znahodilis Novopskovskij revkom shtabi nimeckih okupacijnih vijsk ta diviziyi gajdamakiv a potim znovu rajkom kompartiyi ta inshi organizaciyi radyanskoyi vladi V sichni 1943 roku v budinku znahodivsya shtab Pivdenno Zahidnogo frontu chastini yakogo zvilnyali Novopskovskij rajon vid nimecko fashistskih zagarbnikiv Za spogadami miscevih zhiteliv vzhe v kinci 30 h rokiv HIH stolittya kupec Ivanov yakij mav na toj chas v Novopskovi dva budinki odin z yakih buv navit pid zaliznim dahom zbuduvav mizh nimi derev yanij magazin nakritij ocheretom Pid magazinom znahodivsya pidval v yakomu vigotovlyali gorilku Ochevidno cej kupec i stav zasnovnikom ciloyi dinastiyi Ivanovih yaka na kinec HIH stolittya zdijsnyuvala ne tilki torgovi operaciyi ale j virobnictvo promislovoyi ta silskogospodarskoyi produkciyi Pro burhlivu diyalnist Ivanovih svidchat nazvi bagatoh misc Tak v seli na pachatku HH stolittya buv Ivanovskij provulok de znahodilis budinok ta kramnicya torgovcya Vzdovzh vsogo provulka za kam yanoyu ogorozheyu znahodivsya Ivanovskij plan zabudovanij pidvalami v yakih zberigalisya riznomanitni tovari v tomu chisli spirtni napoyi dogot shkira posud sklo ta inshi Tam zhe buv nevelikij zavod z virobnictva gorilki Nashadki kupcya yaki nasliduvali ne tilki jogo kapitali a j dilovi yakosti ne tilki zberegli spravu a j znachno zmicnili ta rozshirili yiyi V centri Novopskova v kinci HIH stolittya znahodilis universalnij magazin Ivana Petrovicha Ivanova magazin skob yanih ta shkiryanih tovariv Fedora Ivanovicha Ivanova Ivanovi ne tilki zajmalisya aktivnimi torgivelnimi operaciyami ale j buli zemlevlasnikami Voni takozh zajmalisya vidgodivleyu ta prodazhem hudobi Zasnovnik dinastiyi kupciv Ivanovih zajmavsya blagodijnistyu Vin brav uchast u zvedenni Novopskovskoyi cerkvi a v podalshomu nadavav dopomogu na yiyi obladnannya ta provedennya remontnih robit Cya cerkva mala dva nevelikih cehi de vigotovlyali svichki ta proskuri Ci cehi potrebuvali postijnoyi materialnoyi pidtrimki yaku nadavav kupec Ivanov Jogo nashadki takozh zajmalisya blagodijnistyu I P Ivanov nadavav dopomogu rozvitku zemskih zakladiv v Novopskovi Do nashih dniv v centri Novopskova zberigsya kompleks budivel kolishnoyi zemskoyi likarni rajonna publichna biblioteka Ceglu na budivnictvo nadav I P Ivanov zi svogo zavodu Z ivanovskoyi cegli bulo zbudovano zemsku shkolu budinok 26 na vulici Ukrayinskij I P Ivanov buv osvichenoyu civilizovanoyu progresivnoyu dlya svogo chasu lyudinoyu V svoyij diyalnosti vin keruvavsya ne tilki bazhannyam zbilshiti vlasnij kapital ale j pragnennyam spriyati rozvitku Novopskova nadati dopomogu jogo zhitelyam Prizvishe Ivanovih bulo na memorialnij doshci hramu Svyatogo Mikolaya Ugodnika Yak sklalasya dolya nashadkiv Ivanovih tochno ne vidomo Ye dani sho odin z brativ zalishivsya v ridnomu seli ta buv represovanij Roki stanovlennya radyanskoyi vladi 4 sichnya 1918 roku v Novopskovi bulo vstanovleno radyansku vladu Silskij revkom yakij ocholiv M A Starcev negajno rozpochav konfiskaciyu pomishickih zemel ta yih rozpodil sered bezzemelnih ta malozemelnih selyan Revkom rekvizuvav u bagachiv takozh tyaglovu silu konej ta bikiv na korist najbidnishih selyan ta armiyi Radyanska vlada protrimalas v Novopskovi nedovgo V kinci kvitnya 1918 roku kraj zahopili nimecki vijska razom z zagonami P P Skoropadskogo Potim v selo uvijshli petlyurivci a pislya nih v zhovtni donski kozaki generala P N Krasnova U sichni 1919 roku Novopskov opinivsya v rukah komanduvannya Chervonoyi Armiyi U lipni yih vitisnili vijska Dobrovolchoyi armiyi generala Denikina A vzhe v kinci 1919 roku Novopskov ostatochno stav radyanskim pislya togo yak do nogo vstupili chastini Pershoyi kinnoyi armiyi S M Budonnogo Taki chasti zmini vladi nanesli znachnih zbitkiv selyanskim gospodarstvam Radyanska vlada dala selyanam zemlyu ale pracyuvati na nijbulo nikomu i nichim Z metoyu ob yednannya zusil dekilkoh selyanskih gospodarstv u 1920 roci bulo stvoreno komnezem pershim golovoyu yakogo stav Ivan Kirilovich Izyumskij a piznishe Yegor Semenovich Sharov Cogo zh roku bulo zdijsneno pererozpodil zemli mizh zhitelyami Novopskova Zemlyu otrimali vsi selyanski rodini z rozrahunku 1 desyatina 15 sazhniv na kozhnogo yidcya Na frontovikiv yaki do togo chasu she ne povernulisya dodomu zemlyu ne narizali Selyani yaki otrimali zemlyu osoblivo bidnyaki ne mali chim yiyi obroblyati Yaksho na 69 kurkulskih gospodarstv pripadalo 309 goliv hudobi to na 672 selyanskih gospodarstva tilki 380 konej ta 321 para voliv Tozh bidnyakam zalishalosya abo jti v kabalu do bagatih odnoselciv abo zabrati siloyu v nih yihnye majno Radyanska vlada viddavala perevagu drugomu shlyahovi virishennya selyanskoyi problemi Tomu bulo ogolosheno borotbu z kurkulyami Osoblivo gostru borotbu z kurkulstvom viv komnezem v golodnomu 1921 roci koli bidnyaki zmusheni buli brati v borg nasinnya chi groshi u zamozhnih odnoselciv i potraplyali v she skrutnishe stanovishe Pri comu sama derzhava bula ne v zmozi dopomogti selyanstvu materialno ale vimagala vid nogo obov yazkovoyi splati podatkiv obravshi providnikom svoyeyi politiki rizni proradyanski organiziciyi v seli Bulo zruchno rukami odnih selyan grabuvati inshih nezvazhayuchi na te sho pri comu vidbuvavsya strimkij proces rozorennya silskogo gospodarstva Paralelno zi znishennyam kurkuliv vidbuvavsya proces ob yednannya zusil selyanstva dlya spilnogo obrobitku zemli V 1922 roci pri komnezemi bui organizovani dvi kooperativni spilki kozhna z yakih vidkrila svij magazin v yakomu prodavavsya silskogospodarskij inventar Piznishe bulo stvoreno kreditnu spilku yaka nadavala tovar selyanam v rozstrochku Pershij kooperativnij ruh zaohochuvavsya radyanskoyu vladoyu 8 sichnya 1926 roku 16 rodin najbidnishih selyan virishili stvoriti mashinno traktorne tovaristvo Chervonij nezamozhnik Pid cyu nazvu selyani rozrahovuvali otrimati vid derzhavi traktori ta inshi silskogospodarski mashini Vstupiti do tovaristva mogli vsi bazhayuchi do pochatku posivnoyi Ves pributok zbiralisya diliti mizh uchasnikami tovaristva ta vidpovidno do yihnoyi osobistoyi praci na korist tovaristva Odiniceyu obliku obrali svitlovij den yakij mozhna bulo diliti na polovinu ta chetvertinu Golovoyu tovaristva obrali Stefana Grigorovicha Popova Ideya bula garna ale ne pidkriplyuvalas materialno Otrimati vid derzhavi traktor viyavilosya vazhkoyu spravoyu a kupiti ne bulo za sho Tomu dovelosya prejmenuvati gospodarstvo v tovaristvo po spilnomu obrobitku zemli TSOZ Do nogo uvijshli ti zh 16 rodin 7 kvitnya 1926 roku buv pershij den posivnoyi V pole vijshli tri pluga ta dvi boroni Na kozhen plug bulo po odnij konyaci ta dvi korovi Za kozhnim plugom ishov siyach Za desyat dniv vdalosya zasiyati 10 desyatin Voseni z cogo polya bulo zibrano 270 pudiv sonyashnika yaki za domovlenistyu zdali Novopskovskij kreditnij spilci 2 sichnya 1927 roku bulo prijnyato Ustav tovaristva do yakogo vstupili she dekilka rodin Ale v seli she zalishalosya bagato odnoosibnikiv yaki namagalisya samostijno vesti svoye gospodarstvo Ale taka politika ne vidpovidala liniyi Komunistichnoyi partiyi yaka bula spryamovana na likvidaciyu privatnoyi vlasnosti Voseni 1929 roku bulo naneseno ostatochnij udar po silnishih odnoosibnih gospodarstvah Bagatih gospodariv perevazhno vlasnikiv hutoriv pochali areshtovuvati ta visilati v Arhangelsku oblast Reshtu micnih selyanskih simej zibrali razom ta vivezli na Yarki pustelnu miscevist za visim kilometriv na pivdennij shid vid Novopskova Tam ci neshasni sim yi zalishili z minimalnimi zasobami dlya isnuvannya na rodinu zalishili po odnij korovi konya chi paru voliv na dekilka simej V 1929 roci na Yarki bulo vivezeno 12 simej iz Zaajdarivki 4 rodini z Pisok ta dekilka rodin z Novopskova Nastupnogo roku tudi pochali zvoziti rodini z susidnogo Bilokurakinskogo rajonu Vsogo na Yarkah bulo zibrano blizko sta simej V kozhnoyi rodini buv nevelikij zapas harchiv na vsi rodini odin kolodyaz Nezabarom na comu misci viroslo cile poselennya iz zemlyanok V odnih zhili lyudi v inshih utrimuvali hudobu Dityam z Yarkiv dozvolili vidviduvati silsku shkolu Zhiteli Yarkiv yaki opinilisya bez prodovolchih zapasiv na zimu zmusheni buli shukati lyubu robotu Bagato hto podavsya na zarobitki v Donbas Ale yih pozbavlenih dokumentiv vidlovlyuvali i po etapu gnali nazad Zhiteliv Yarkiv nezvazhayuchi na yihni zlidni obkladali zhorstokimi podatkami Z kozhnogo dvoru shorichno 1290 rubliv 75 kilogramiv m yasa a takozh tonu zerna z kozhnogo gektaru zemli nadanogo v orendu Yaksho koshtiv na splatu podatkiv u rodini ne vistachalo zabirali vse majno a golovu rodini sadzhali do v yaznici Yarki proisnuvali bilshe p yati rokiv postupovo spustoshuyuchis Bagato lyudej zaginulo vid golodomoru 1933 roku inshi pri lyubij mozhlivosti tikali z cogo strashnogo miscya Bilshist z nih pereselyalisya v mista Donbasu de na shahtah potribni buli robochi ruki Lishe ne bagatom vdalosya povernutisya v ridne selo shob tam pochati vse spochatku Budinki viselenih rodin stoyali pustkoyu do 1934 roku Yakijs chas misceva vlada dozvolila zhiti v nih dityam viselenciv yaki hodili do shkoli v svoyih selah Ta piznishe ci budinki pochali viddavati pereselenciyam z inshih misc bezzhalisno viganyayuchi z nih ditej Ci akciyi inkoli nosili represivnij harakter U cej chas na teritoriyi Novopskova uspishno rozvivavsya kolgosp Komuna Gigant V 1935 roci kolgospniki otrimuvali na trudodni po 200 220 pudiv hliba V 1937 roci takozh otrimali bagatij urozhaj Protyagom cogo roku plosha gospodarstva pid gorodom ta sadom zbilshilasya z 7 do 40 ga Tilki vid realizaciyi ovochiv kolgosp otrimav 35 tisyach rubliv pributku Pokrashuvalosya materialne stanovishe kolgospnikiv V 1938 roci v kolgospah im Lenina ta Komuna Gigant voni otrimali na trudodni po 300 pudiv hliba ta po 600 700 rubliv groshima Pochatok Drugoyi svitovoyi vijni perervav mirnij hid kolgospnogo zhittya Z 5 kvitnya 1931 roku Novopskov stav rajonnim centrom V roki Drugoyi svitovoyi vijni U pershi dni vijni bulo mobilizovano sotni cholovikiv z Novopskova Ti sho zalishilisya doklali vsih zusil shob zibrati vrozhaj ta zdati hlib derzhavi Voseni 1941 roku koli vinikla zagroza fashistskoyi okupaciyi Luganskoyi oblasti 200 rodin 907 cholovik kolgospnikiv Komuni Gigant buli evakujovani do Saratovskoyi oblasti 10 lipnya 1942 roku Novopskov buv okupovanij nimecko fashistskim vijskami Pri comu vidhid radyanskih vijsk v rajoni Novopskova suprovodzhuvavsya vazhkimi ar yergardnimi boyami V boyu vishe Bilogo Yaru Yarki zaginulo ponad 200 bijciv yaki buli pohovani miscevimi zhitelyami v bezimennij bratskij mogili Piznishe v kinci 1942 roku na okolici Novopskova z yavilasya she odna bratska mogila v yakij bulo pohovano ekipazh litaka Il 2 zbitogo v povitryanomu boyu nad selishem V pershi tizhni okupaciyi na teritoriyi Novopskova bulo rozstrilyano 14 chleniv pidpilnoyi grupi razom z golovoyu silskoyi radi Kovalovim Dekilka desyatkiv yunakiv ta divchat b vivezli do Nimechchini Za porivnyano korotkij period okupaciyi fashistskimi vijskami bulo zrujnovano 130 gospodarskih primishen 138 zhitlovih budinkiv V kolgospah zalishilisya tilki 10 konej ne bulo ni traktoriv ni avtomashin Fashisti vivezli 550 goliv velikoyi rogatoyi hudobi ponad 50 tisyach goliv ptahiv 11700 centneriv zerna 2550 centneriv muki ponad 550 centneriv m yasa Boyi za zvilnennya Novopskova pochalisya 19 sichnya silami 267 yi ta172 yi strilkovih divizij ale bezuspishno 21 sichnya pislya peregrupuvannya nastup vidnovivsya 23 sichnya o 7 30 ranku Novopskov bulo povnistyu zvilneno vid okupantiv V boyah za zvilnennya Novopskova zaginulo 400 radyanskih voyiniv Vsih yih pohovano v bratskij mogili v centri selisha Na zhal vdalosya vstanoviti tilki imena 110 voyiniv V boyah za batkivshinu v roki Drugoyi svitovoyi vijni borolisya 1600 zhiteliv Novopskova z nih 200 zhinok Bagato z nih nagorodzheni visokimi uryadovimi nagorodami a Mikola Ivanovich Shmorgun udostoyenij zvannya Geroya Radyanskogo Soyuzu V Novopskovi sporudzheno memorial radyanskim voyinam vizvolitelyam pidpilnikam i voyinam zemlyakam Ye Aleya Geroyiv Radyanskogo Soyuzu yaki narodilisya u Novopskovskomu rajoni Povoyenni roki Pislya zvilnennya Novopskova vid fashistiv golovnim zavdannyam bulo vidnovlennya zhitlovogo fondu Vidstupayuchi gitlerivci spalili bagato budinkiv inshi buli zrujnovani pid chas bojovih dij 459 zhiteliv Novopskova zalishilisya bez dahu nad golovoyu Na pershij chas pogorilciv prihistili odnoselci Lyudi rozrahovuvali tilki na vlasni sili tomu dehto pereselivsya v sarayi chi pogrebi bilya zgorilih budinkiv inshi vikopali zemlyanki i pochali vidbudovuvati svoyi budinki Voni zbirali ceglu zvozili kamin glinu Neveliku dopomogu nadala derzhava Tomu do 1946 roku vsi dvori v Novopskovi bulo vidbudovano V 1947 roci bulo vidnovleno zrujnovane gospodarstvo Kolgospi vijshli na dovoyennij riven po virobnictvu osnovnoyi produkciyi Postalo pitannya shodo blagoustroyu silskoyi miscevosti V pershu chergu virishili pochati z budivnictva dorig V 1947 roci v Novopskovi bulo stvoreno dorozhno budivelnu organizaciyu Rajavtodor yaka i pochala budivnictvo mostiv ta dorig Povoyenni chasi V 1955 roci tri kolgospi ob yednalisya v odin imeni Lenina z zemelnim fondom 7947 ga Golovoyu kolgospu stav Terentij Gordijovich Fesenko V 50 ti roki v Novopskovi aktivno pracyuvav cherepichnij zavod direktor Opanas Vasilovich Goryainov V cej chas bulo zbudovano rajonnij magazin V 1953 roci na vulici Lenina primishennya teperishnogo krayeznavchogo muzeyu vidkrili pershu pobutovu majsternyu de remontuvali ta shili vzuttya odyag remontuvali godinniki ta prosti elektropobutovi priladi Shorichno zhiteli Novopskova poterpali vid vesnyanih pavodkiv yaki zalivali gorodi ta dvori Osoblivo silnim buv pavodok 1956 roku Cej rik stav znakovim dlya Novopskova Z 1956 roku z poyavoyu Novopskovskogo viddilennya Direkciyi sporudzhuvanih gazoprovodiv vin stav strimko rozvivatisya Cherez Novopskovskij vuzol za dobu pochali prokachuvati ponad 200 mln m3 gazu Togo zh roku bulo stvoreno organizaciyu Mizhkolgospbud yaka povinna bula zadovolnyati budivelni potrebi Novopskova ta rajonu Z 1957 roku Novopskov selishe miskogo tipu Pershim golovoyu selishnoyi radi stav Yegor Ivanovich Nedovyesov Z poyavoyu v Novopskovi promislovih robitnikiv ta budivelnikiv postalo pitannya zabezpechennya produktami harchuvannya Neobhidni buli pidpriyemstva yaki b davali hlib molochni produkti Tomu v 1957 roci zbudovano maslozavod diyav do 2007 roku vidkrito zagotivelni punkti prodovolchi kramnici Cogo zh roku bulo vidileno z byudzhetu 4 mln rubliv na budivnictvo Budinku kulturi Z 60 h rokiv pochinaye zminyuvatisya zovnishnij viglyad selisha Dlya vikonannya budivelnih robit v 1964 roci stvoreno peresuvnu mehanizovanu kolonu 22 Z yavlyayetsya novij mikrorajon gazovikiv Na vulici Lenina zbudovano pershi dvopoverhovi budinki z yavlyayutsya budivli pidpriyemstv ta organizacij V 1969 roci na pivnichnij okolici Novopskova stvoreno asfaltobetonnij zavod dorogi otrmali asfaltovane pokrittya V 1965 roci stvoreno avtotransportne pidpriyemstvo Z yavlyayutsya avtobusni marshruti yaki z yednuyut Novopskov z selami rajonu ta z Luganskom Zbudovano avtobusnu stanciyu Osoblivo intensivno selishe rozvivayetsya v 70 ti roki V pershij polovini 1970 h rokiv zbudovano primishennya rajonnoyi likarni V 1973 roci pivnichnishe vid sela Zaajdarivki zbudovano kombikormovij zavod Cogo zh roku zdano v ekspluataciyu dvopoverhovij Budinok pobutu V kvitni 1976 roku vidchiniv svoyi dveri pionerskij tabir Perlina V 1981 roci budivelniki MPMK 22 zdali v ekspluataciyu novu budivlyu Novopskovskoyi serednoyi shkoli Cogo zh roku v Gazoprovodskomu rajonu pochinayetsya aktivne budivnictvo virobnichoyi bazi PMK 4 zhitlovih budinkiv dlya pracivnikiv ciyeyi organizaciyi V 1984 roci stvoreno nove pidpriyemstvo naftobaza yaka zabezpechuvala naftoproduktami vsi pidpriyemstva ta silski gospodarstva rajonu Z 60 h po 80 ti roki golovoyu Novopskovskoyi selishnoyi Radi pracyuvali P A Podlyesnoj I S Yerohin A I Shestopalov Ci roki stali rokami rozkvitu selisha Nezalezhna Ukrayina V 90 ti roki pripinili isnuvannya bagato promislovih ta silskogospodarskih pidpriyemstv inshi zminili vlasnikiv i rizko znizili pokazniki virobnictva Bulo zakrito univermag Budinok pobutu derzhavni yidalni ta magazini Na zminu yim prijshov stihijnij rinok tovariv ta poslug Nezvazhayuchi na velichezni ekonomichni trudnoshi kerivnictvo rajonu selishna administraciya kerivniki deyakih organizacij prodovzhuvali robotu z pokrashennya infrastrutkuri selisha V 1994 roci v mikrorajoni Gazoprovod bulo vidkrito polikliniku Z 1998 roku pochala funkcionuvati azotno kisneva stanciya ta teleradiokompaniya Spektr V 1999 roci bulo pochato budivnictvo hramu Vsih Svyatih Rajonnij Klub V 2020 roci stvoreno prikordonnu komendaturu shvidkogo reaguvannya Novopskov Nini Novopskovskij promislovij majdanchik pidporyadkovuyetsya Syevyerodoneckomu linijnomu virobnichomu upravlinnyu magistralnih gazoprovodiv TOV Operator gazotransportnoyi sistemi Ukrayini odin iz najbilshih vuzliv gazotransportnoyi sistemi Ukrayini cherez yakij gaz sho postupaye z RF transportuyut na eksport v krayini Zahidnoyi Yevropi v promislovi ta centralni regioni Ukrayini a takozh postachayut spozhivacham kilkoh rajoniv Luganskoyi oblasti Funkcionuyut Novopskovskij profesijnij agrarnij licej 2 zagalno osvitnih i 3 doshkilni zakladi shkola mistectv DYuSSh Budinok dityachoyi i yunackoyi tvorchosti Novopskovskij krayeznavchij muzej dva Centri kulturi ta dozvillya publichna biblioteka likarnya ambulatoriya zagalnoyi praktiki simejnoyi medicini Ye park Ajdar Znachnih uspihiv dosyagli narodnij hor Slobozhani kerivnik zasluzhenij pracivnik kulturi Ukrayini V Andrushenko zrazkovij hor Sonechko vokalni ansambli Perlina i Junior Bo mond folklornij gurt Oksamit usima keruye zasluzhenij pracivnik kulturi Ukrayini N Shmorgun Drukuyut gazetu Peremoga U zhovtni 2015 z Novo pskovskoyi selishnoyi j Osinivskoyi silskoyi pidporyadk sela Ikove Makartetine Tev yasheve Hvorostyane rad utvoreno Novopskovsku selishnu ob yed nanu teritorialnu gromadu persha v Ukrayini 226 04 km2 12 192 osobi 6 naselenih punktiv do yakoyi u chervni 2019 zarahovano Zaajdarivsku silsku radu a u chervni 2020 Ganusivsku Pantyuhine Solone Doncivsku Zakotnensku Lisogorivka Kam yansku Stepne Novorozsoshansku Piskivsku Bulavinivka Rib yancivsku Pisarivka ta Rogivsku silski radi nini teritoriyi gromadi 983 8 km2 meshkayut 23 387 osib nalezhit 21 naselenij punkt zokrema j sela Novorozsosh i Osinove Za perepisom naselennya 2001 prozhivali 10 115 osib skladaye 111 6 do 1989 z nih ridnoyu movoyu nazvali ukrayinsku 84 4 ros 15 4 stanom na 1 sichnya 2020 9554 osobi Rosijsko ukrayinska vijna Pid chas povnomasshtabnogo vtorgnennya Rosiyi 5 bereznya 2022 roku v okupovanomu Novopskovi miscevi zhiteli vijshli na vulicyu abi vistupiti proti rosijskih okupantiv Vorozhi soldati pochali strilyati u mirnih zhiteliv troye postrazhdalih Pislya zakinchennya videozapisu de rosijski vijska vidkrili vogon po mirnim zhitelyam voni pochali strilyati nad golovami lyudej yaki pochali vidhoditi pislya mitingu Potim z dverej Policiyi vijshlo she bilshe ruskih vijsk yaki pochali nazdoganyati lyudej i biti yih prikladami vid avtomativ Zhinka yaka krichala na pershomu mitingu Novopskov ce Ukrayina ta keruvala mitingom otrimala cherepno mozgovu travmu 15 sichnya 2023 roku zi storoni gori Pristin de znahoditsya poligon rosiyan priletiv snaryad po zhitlovomu budinku V naslidok cogo zagibli dvi lyudini mati ta batko yih sin buv vidpravlenij u likarnyu Oficijni dzherela LNR stverdzhuyut sho udar nanesla same Ukrayinska storona z Himars Z 07 00 11 travnya 2022 roku Operator gazotransportnoyi sistemi Ukrayini OGTSU povidomiv Gazprom sho pripinit tranzit gazu cherez gazorozpodilchu stanciyu Novopskov yaka znahoditsya na okupovanij teritoriyi rashistskimi vijskami U toj zhe chas rosijskij monopolist Gazprom zaperechuye pidstavi dlya ogoloshennya ukrayinskoyu derzhavnoyu kompaniyeyu fors mazhoru z tranzitu i vidkidaye ideyu perenesennya vipadayuchih obsyagiv na inshij marshrut cherez Sudzhu yakij zaproponuvala ukrayinska vlada Gazorozpodilcha stanciya Novopskov ye pershoyu z kompresornih stancij ukrayinskoyi GTS na Luganshini cherez yaku zdijsnyuyetsya tranzit majzhe tretini gazu do 32 6 mln m z rosiyi do Yevropi Ob yekti prirodno zapovidnogo fonduZapovidne urochishe Ogidne Zapovidne urochishe Lug Kompleksna pam yatka prirodi miscevogo znachennya Gora Pristin Sanatorij Perlina Ohoronyayut ob yekti prirodno zapovidnogo fondu miscevogo znachennya zakazniki Ajdarskij 192 ga ihtiologichnij Novopskovskij 1186 ga lisovij Doncivskij 298 5 ga Kam yanskij 515 5 ga obidva landshaftni Krejdyani skeli 97 2 ga Novorozsoshanskij 135 4 ga pam yatki prirodi Osinivska 116 ga usi botanichni Osinivski pishaniki 5 ga geologichni zapovidni urochisha Lug 117 ga Ogidne 71 ga Diye populyarnij u Shidnij Ukrayini sanatorij Perlina Sanatorij Perlina utvorenij u grudni 1977 roku Roztashovanij na okolici smt Novopskov u pivnichno shidnij chastini Luganskoyi oblasti u malovnichomu sosnovomu boru na berezi richki Ajdar Na pravomu berezi richki Ajdar znahodyatsya pivdenni vidrogi Seredno ruskogo pidvishennya Pravij bereg richki vkritij lisom u yakomu predstavleni porodi listyanih derev Svoyim narodzhennyam i slavoyu kurort zobov yazanij likuvalnij pitnij mineralnij vodi hloridno natriyevoyi maloyi mineralizaciyi 4 g l sho vidobuvayetsya z glibini 400 m Dzherelo termalnoyi mineralnoyi vodi Solonka V smt Novopskov ye dzherelo termalnoyi mineralnoyi vodi Solonka Voda u comu dzhereli nasichena sirkovodnem Pam yatki arheologiyiNa okolicyah Novopskova doslidzheno poselennya epohi bronzi kurgan i 3 mogilniki z 11 ma kurganami ReligiyaPersonaliyiBryuhoveckij Volodimir Petrovich 1955 zasluzhenij trener Ukrayini z basketbolu Yelizaveta Zharikova 1989 ukrayinska poetka pianistka spivachka avtorka pisen hormejster zrazkovogo horu Sonechko zasluzhenij pracivnik kulturi Ukrayini Mikola Ivanovich Dranishev vchenij agronom zav kafedri zemlerobstva Luganskogo agrarnogo universitetu Lyubov Sergiyivna Mandzyuk banduristka docent kafedri narodnih instrumentiv Ukrayini HNUM imeni I Kotlyarevskogo Zhdan Boris Nefodijovich hormejster narodnogo samodiyalnogo horovogo kolektivu Novopskovskogo rajonnogo Budinku kulturi Zasluzhenij pracivnik kulturi Ukrayinskoyi RSR Mikola Ivanovich Shmorgun Geroj Radyanskogo Soyuzu Zherebilov Dmitro Abramovich Geroj Radyanskogo Soyuzu Istoriko krayeznavchij muzej Svitlini podvir ya monetiSvitliniDiv takozhPerelik naselenih punktiv sho postrazhdali vid Golodomoru 1932 1933 Luganska oblastPrimitki Arhiv originalu za 10 zhovtnya 2012 Procitovano 13 zhovtnya 2011 PDF Arhiv originalu PDF za 24 lyutogo 2014 Procitovano 24 lyutogo 2016 Enciklopediya Suchasnoyi Ukrayini esu com ua Procitovano 3 grudnya 2021 Ridni movi v ob yednanih teritorialnih gromadah Ukrayini Ukrayinskij centr suspilnih danih Bank danih perepis 2001 Komitet pidtrimav perejmenuvannya 3 mist 149 selish ta sil 7 rajoniv nazvi yakih mistyat simvoliku rosijskoyi imperskoyi politiki abo ne vidpovidayut standartam derzhavnoyi movi https komsamovr rada gov ua 11 kvitnya 2024 Runov V A Novopskov i ego okrestnosti M Informacionno izdatelskoe agentstvo Ist fakt 2002 ISBN 5 901534 06 9 Posilannya Okupanti vidkrili vogon po mirnih lyudyah u Novopskovi na Luganshini Ukrayina prizupinit tranzit gazu do Yevropi cherez stanciyu na Luganshini Gazprom ne zgoden zminyuvati marshrut Obozrevatel 2022 05 10 ros ROZPORYaDZhENNYa LODA vid 26 listopada 2021 roku 757 Ukaz prezidenta Ukrayini 834 2019Dzherela ta literaturaVysockij V I Istoricheskie aspekty topononimov Luganshiny V I Vysockij Lugansk Luganskij oblasnoj Fond kultury Ukrainy 2003 196 s D S Virskij Novopskov Enciklopediya istoriyi Ukrayini u 10 t redkol V A Smolij golova ta in Institut istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini K Naukova dumka 2010 T 7 Ml O S 479 ISBN 978 966 00 1061 1 Enciklopediya Suchasnoyi Ukrayini Elektronna versiya vebsajt Gol redkol I M Dzyuba A I Zhukovskij M G Zheleznyak ta in NAN Ukrayini NTSh Kiyiv Institut enciklopedichnih doslidzhen NAN Ukrayini Zhizn i tvorchestvo krestyan Harkovskoj gubernii ocherk po etnografii kraya pod red V V Ivanova SPb 1898 T 1 Gl 1 Starobelskij uezd 6 XXXIV 1012 s Koval A P Znajomi neznajomci Pohodzhennya nazv poselen Ukrayini K Libid 2001 302 s Mista i sela Ukrayini Luganshina istoriko krayeznavchi narisi upor V V Bolgov K Ukrayinska akademiya geraldiki tovarnogo znaku ta logotipu 2012 472 s Runov V A Novopskov i ego okrestnosti M Informacionno izdatelskoe agentstvo Ist fakt 2002 ISBN 5 901534 06 9PosilannyaVikishovishe maye multimedijni dani za temoyu NovopskovPogoda v selishi Strilba po mirnim zhitelyam pid chas mitingu