Незалежна партія дрібних господарів, аграрних робітників та громадян (угор. Független Kisgazda, Földmunkás és Polgári Párt, FKgP) — політична партія Угорщини.
Незалежна партія дрібних господарів, аграрних робітників та громадян угор. Független Kisgazda, Földmunkás és Polgári Párt | |
---|---|
Країна | ![]() |
Дата заснування | 1930 та 1988 |
Дата розпуску | 1956 |
Штаб-квартира | Будапешт |
Ідеологія | націонал-консерватизм |
Офіційний сайт | fkgp.hu |
Історія
Заснована в 1908 році під назвою «Спілка дрібних землевласників Угорщини». У жовтні 1909 року перейменована в «Партію дрібних господарів і хліборобів», її головою став заможний селянин . Її підтримували селяни, сільсько-господарські робітники і службовці, а також дрібні міські власники. На виборах 1920 року завоювала 77 місць в парламенті (з 163). В уряді Пала Телекі Іштван Сабо обійняв посаду міністра землеробства і ініціював проведення земельної реформи, що відповідала інтересам селянства. Після злиття з 1922 року перейменована в Християнську партію хліборобів, дрібних господарів і буржуа та стала частиною . У партії посилився вплив великого капіталу, проведення земельної реформи було призупинено. Незадоволені цим дрібні господарі і їх прихильники взимку 1929 року розробили нову програму (проведення радикальної земельної реформи, обмеження влади великого капіталу, розширення політичних прав і свобод, зміна системи виборів) і 12.10.1930 року створили Незалежну партію дрібних господарів, сільських робітників і городян (Független Kisgazda-, Földmunkás- és Polgári Párt). Вона стала вагомою опозицією консервативному уряду М. Горті.
На парламентських виборах 1931 року набрала 11,5 % голосів виборців, в 1935 році — 20 %, в 1939 році — 31 %. У роки Другої світової війни під керівництвом Е. Байчи-Жилінського займала виражену антивоєнну і антифашистську позицію і приєдналася до . Після окупації Угорщини гітлерівською Німеччиною розпущена. Після війни увійшла до Тимчасового національного уряду. На парламентських виборах 1945 року одержала понад 57 % голосів. Спільно з Угорською комуністичною партією, Соціал-демократичною партією Угорщини і Національною селянською партією сфуормувала коаліційний уряд на чолі із Золтаном Тілді. З початком 1947 року партія відчувала сильний тиск з боку Угорської комуністичної партії, її лідери піддавалися залякуванню, цілеспрямованій дискредитації і переслідуванням. До літа 1947 року вона фактично залишилася без керівництва (в березні на вимогу УКП з неї виключили 50 депутатів парламенту, в кінці травня був змушений емігрувати Ференц Надь, в червні — голова Національних зборів Б. Варга), потім очолювана діячем її лівого крила І. Добі. Під його керівництвом партія в 1949 році увійшла в , очолюваний Угорською партією трудящих і саморозпустилася.
Під час Угорської революції 1956 року зроблена спроба відродити Незалежну партію дрібних господарів, але через поразку революції вона закінчилася невдачею. 18 листопада 1988 року партія була відновлена, її очолив Тівадар Партай. На парламентських виборах 1990 року набрала 11,73 % голосів і отримала 44 мандати. Разом з Угорським демократичним форумом і Християнсько-демократичною народною партією брала участь у формуванні першого демократичного коаліційного уряду Угорщини. У 1998—2002 роках знову брала участь у створені уряду (мала 4 міністерські портфелі і 48 депутатських мандатів), налічувала 80 тисяч членів (1998). З 2002 року в парламенті не представлена. Чисельність і вплив партії різко скоротилися.
У Національній асамблеї
Рік виборів | Національна асамблея | Уряд | |||
---|---|---|---|---|---|
кількість голосів | % голосів | кількість місць | +/– | ||
173,477 | 10 / 245 | в опозиції | |||
387,351 | 22 / 245 | ▲ 12 | в опозиції | ||
569,054 | 14 / 260 | ▼ 8 | в опозиції | ||
124 / 498 | ▲ 110 | в уряді | |||
2,697,262 | 245 / 409 | ▲ 121 | в уряді | ||
766,000 | 68 / 411 | ▼ 177 | в уряді | ||
1 | 5,478,515 | 62 / 402 | ▼ 6 | в уряді | |
576,256 | 44 / 386 | в уряді | |||
476,416 | 26 / 386 | ▼ 18 | в опозиції | ||
617,740 | 48 / 386 | ▲ 22 | в уряді | ||
42,338 | 0 / 386 | ▼ 48 | не увійшла в парламент | ||
838 | 0 / 386 | ▬ 0 | не увійшла в парламент | ||
2010 | 381 | 0 / 386 | ▬ 0 | не увійшла в парламент | |
2014 | 7,426 | 0 / 199 | ▬ 0 | не увійшла в парламент |
Посилання
- Офіційна сторінка [ 10 серпня 2017 у Wayback Machine.]
![]() | Це незавершена стаття про Угорщину. Ви можете проєкту, виправивши або дописавши її. |
![]() | Це незавершена стаття про політичні партії. Ви можете проєкту, виправивши або дописавши її. |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Nezalezhna partiya dribnih gospodariv agrarnih robitnikiv ta gromadyan ugor Fuggetlen Kisgazda Foldmunkas es Polgari Part FKgP politichna partiya Ugorshini Nezalezhna partiya dribnih gospodariv agrarnih robitnikiv ta gromadyan ugor Fuggetlen Kisgazda Foldmunkas es Polgari PartKrayina UgorshinaData zasnuvannya1930 ta 1988Data rozpusku1956Shtab kvartiraBudapeshtIdeologiyanacional konservatizmOficijnij sajtfkgp huIstoriyaZasnovana v 1908 roci pid nazvoyu Spilka dribnih zemlevlasnikiv Ugorshini U zhovtni 1909 roku perejmenovana v Partiyu dribnih gospodariv i hliborobiv yiyi golovoyu stav zamozhnij selyanin Yiyi pidtrimuvali selyani silsko gospodarski robitniki i sluzhbovci a takozh dribni miski vlasniki Na viborah 1920 roku zavoyuvala 77 misc v parlamenti z 163 V uryadi Pala Teleki Ishtvan Sabo obijnyav posadu ministra zemlerobstva i iniciyuvav provedennya zemelnoyi reformi sho vidpovidala interesam selyanstva Pislya zlittya z 1922 roku perejmenovana v Hristiyansku partiyu hliborobiv dribnih gospodariv i burzhua ta stala chastinoyu U partiyi posilivsya vpliv velikogo kapitalu provedennya zemelnoyi reformi bulo prizupineno Nezadovoleni cim dribni gospodari i yih prihilniki vzimku 1929 roku rozrobili novu programu provedennya radikalnoyi zemelnoyi reformi obmezhennya vladi velikogo kapitalu rozshirennya politichnih prav i svobod zmina sistemi viboriv i 12 10 1930 roku stvorili Nezalezhnu partiyu dribnih gospodariv silskih robitnikiv i gorodyan Fuggetlen Kisgazda Foldmunkas es Polgari Part Vona stala vagomoyu opoziciyeyu konservativnomu uryadu M Gorti Na parlamentskih viborah 1931 roku nabrala 11 5 golosiv viborciv v 1935 roci 20 v 1939 roci 31 U roki Drugoyi svitovoyi vijni pid kerivnictvom E Bajchi Zhilinskogo zajmala virazhenu antivoyennu i antifashistsku poziciyu i priyednalasya do Pislya okupaciyi Ugorshini gitlerivskoyu Nimechchinoyu rozpushena Pislya vijni uvijshla do Timchasovogo nacionalnogo uryadu Na parlamentskih viborah 1945 roku oderzhala ponad 57 golosiv Spilno z Ugorskoyu komunistichnoyu partiyeyu Social demokratichnoyu partiyeyu Ugorshini i Nacionalnoyu selyanskoyu partiyeyu sfuormuvala koalicijnij uryad na choli iz Zoltanom Tildi Z pochatkom 1947 roku partiya vidchuvala silnij tisk z boku Ugorskoyi komunistichnoyi partiyi yiyi lideri piddavalisya zalyakuvannyu cilespryamovanij diskreditaciyi i peresliduvannyam Do lita 1947 roku vona faktichno zalishilasya bez kerivnictva v berezni na vimogu UKP z neyi viklyuchili 50 deputativ parlamentu v kinci travnya buv zmushenij emigruvati Ferenc Nad v chervni golova Nacionalnih zboriv B Varga potim ocholyuvana diyachem yiyi livogo krila I Dobi Pid jogo kerivnictvom partiya v 1949 roci uvijshla v ocholyuvanij Ugorskoyu partiyeyu trudyashih i samorozpustilasya Pid chas Ugorskoyi revolyuciyi 1956 roku zroblena sproba vidroditi Nezalezhnu partiyu dribnih gospodariv ale cherez porazku revolyuciyi vona zakinchilasya nevdacheyu 18 listopada 1988 roku partiya bula vidnovlena yiyi ocholiv Tivadar Partaj Na parlamentskih viborah 1990 roku nabrala 11 73 golosiv i otrimala 44 mandati Razom z Ugorskim demokratichnim forumom i Hristiyansko demokratichnoyu narodnoyu partiyeyu brala uchast u formuvanni pershogo demokratichnogo koalicijnogo uryadu Ugorshini U 1998 2002 rokah znovu brala uchast u stvoreni uryadu mala 4 ministerski portfeli i 48 deputatskih mandativ nalichuvala 80 tisyach chleniv 1998 Z 2002 roku v parlamenti ne predstavlena Chiselnist i vpliv partiyi rizko skorotilisya U Nacionalnij asambleyi Rik viboriv Nacionalna asambleya Uryadkilkist golosiv golosiv kilkist misc 173 477 11 48 4 10 245 v opoziciyi387 351 19 62 2 22 245 12 v opoziciyi569 054 30 83 3 14 260 8 v opoziciyi 3 124 498 110 v uryadi2 697 262 57 03 1 245 409 121 v uryadi766 000 15 34 2 68 411 177 v uryadi1 5 478 515 97 1 62 402 6 v uryadi576 256 11 74 3 44 386 v uryadi476 416 8 82 4 26 386 18 v opoziciyi617 740 13 78 3 48 386 22 v uryadi42 338 0 75 7 0 386 48 ne uvijshla v parlament838 0 02 0 386 0 ne uvijshla v parlament2010 381 0 01 0 386 0 ne uvijshla v parlament2014 7 426 0 16 15 0 199 0 ne uvijshla v parlamentPosilannyaOficijna storinka 10 serpnya 2017 u Wayback Machine Ce nezavershena stattya pro Ugorshinu Vi mozhete dopomogti proyektu vipravivshi abo dopisavshi yiyi Ce nezavershena stattya pro politichni partiyi Vi mozhete dopomogti proyektu vipravivshi abo dopisavshi yiyi