Лібрація (від лат. libra — баланс або ваги, лат. libro — розгойдую) — повільне коливання одного астрономічного об'єкта щодо іншого, навколо якого він обертається. Термін вживається також щодо циклічних коливань довжини орбіти і деяких інших елементів орбіт через взаємні резонанси небесних тіл (наприклад у кількох великих супутників Сатурна).
Розрізняють оптичну та фізичну лібрацію. Оптична або геометрична лібрація пов'язана з тією чи іншою зміною положення спостерігача і самого об'єкта, у той час як фізична спричинена збуреннями під дією припливних сил в орбіті чи обертанні астрономічного об'єкту.
Лібрація Місяця
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWpMMk13TDB4MWJtRnlYMnhwWW5KaGRHbHZibDkzYVhSb1gzQm9ZWE5sTWk1bmFXWXZNalV3Y0hndFRIVnVZWEpmYkdsaWNtRjBhVzl1WDNkcGRHaGZjR2hoYzJVeUxtZHBaZz09LmdpZg==.gif)
Термін Лібрація найчастіше використовується при спостереженні руху Місяця щодо Землі. Попри те, що внаслідок дії припливних сил Місяць завжди повернений до Землі однією стороною, внаслідок лібрації з поверхні планети можна спостерігати 59 % площі супутника. Лібрацію Місяця у 1637 році відкрив Галілео Галілей і водночас це явище дослідив Ян Гевелій.
Щодо земного супутника розрізняють оптичну та фізичну лібрацію.
Оптична лібрація Місяця
Оптична або геометрична лібрація має три підвиди:
- Лібрація за довготою.
- Лібрація за широтою.
- Лібрація за паралаксом.
Лібрація за довготою
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODFMelV5TDB4cFluSmhkR2x2YmpJdWNHNW5MekUxTUhCNExVeHBZbkpoZEdsdmJqSXVjRzVuLnBuZw==.png)
Лібрація за довготою зумовлена рухом Місяця еліптичною орбітою, внаслідок чого відбувається прискорення або сповільнення руху Місяця навколо Землі, у той час як добовий рух навколо власної осі відбувається практично рівномірно. Лібрація за довготою для нашого супутника є найбільшою та сягає ±7°54'.
За умови круглої орбіти лібрація за довготою дорівнюватиме 0.
Лібрація за широтою
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWtMMlJtTDB4cFluSmhkR2x2YmpFdWNHNW5MekUxTUhCNExVeHBZbkpoZEdsdmJqRXVjRzVuLnBuZw==.png)
Лібрація за широтою виникає через кут нахилу осі обертання Місяця у 1.5° щодо площини його орбіти. Внаслідок чого для земних спостерігачів відкриваються в більшій мірі почергово, то південний, то північний полюси супутника. Лібрація за широтою для Місяця досягає ±6°50'.
Аналогічний кут нахилу осі у Землі щодо своєї орбіти призводить до зміни пір року. Лібрація за широтою відсутня за умови, що вісь обертання об'єкту строго перпендикулярна відносно площини його орбіти.
Лібрація за паралаксом
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWpMMk0wTDB4cFluSmhkR2x2YmpNdWNHNW5MekUxTUhCNExVeHBZbkpoZEdsdmJqTXVjRzVuLnBuZw==.png)
Лібрація за паралаксом або добова лібрація спричинена обертанням Землі навколо своєї осі, а також значним земним діаметром, завдяки цьому спостерігачі у протилежних кутках планети або у різні години бачать Місяць під різними кутами. Добова лібрація Місяця найменша і становить ±57'.
Лібрація за паралаксом зменшується при зростанні відстані.
Фізична лібрація Місяця
Систему Земля — Місяць іноді навіть називають подвійною планетою через відносно незначну різницю у масі (1/81), рознесені вони лише на 30 земних діаметрів. Внаслідок зіставності мас і Земля і Місяць зазнають значних взаємних припливних сил, що збурюють їх орбітальний рух. Власне через припливні сили Місяць розвернений до Землі майже одним і тим же боком, проте вони ж призводять до того, що супутник іноді незначно (близько на дві кутові секунди) повертається трохи більше одним чи іншим боком, для Землі цей ефект ще менший.
Зі зростанням відстані між тілами і зменшенням їх діаметрів припливні збурення зменшуються. Розмірами тіла при значних відстанях в більшій мірі можна знехтувати та сприймати за точки.
Див. також
Посилання
- Лібрація // Астрономічний енциклопедичний словник / за заг. ред. І. А. Климишина та А. О. Корсунь. — Львів : Голов. астроном. обсерваторія НАН України : Львів. нац. ун-т ім. Івана Франка, 2003. — С. 254. — .
- стаття Лібрація Місяця [ 4 березня 2016 у Wayback Machine.] Українська радянська енциклопедія : у 12 т. / гол. ред. М. П. Бажан ; редкол.: О. К. Антонов та ін. — 2-ге вид. — К. : Головна редакція УРЕ, 1974–1985.
- Лібрація Місяця // Астрономічний енциклопедичний словник / за заг. ред. І. А. Климишина та А. О. Корсунь. — Львів : Голов. астроном. обсерваторія НАН України : Львів. нац. ун-т ім. Івана Франка, 2003. — С. 254. — .
- Астрономічні постійні:Місяць. на сайті ЛНУ. Архів оригіналу за 14 липня 2013. Процитовано 14 серпня 2011.
- ((рос.)) . на сайті Астронет. Архів оригіналу за 20 листопада 2011. Процитовано 15 серпня 2011.
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Libraciya vid lat libra balans abo vagi lat libro rozgojduyu povilne kolivannya odnogo astronomichnogo ob yekta shodo inshogo navkolo yakogo vin obertayetsya Termin vzhivayetsya takozh shodo ciklichnih kolivan dovzhini orbiti i deyakih inshih elementiv orbit cherez vzayemni rezonansi nebesnih til napriklad u kilkoh velikih suputnikiv Saturna Rozriznyayut optichnu ta fizichnu libraciyu Optichna abo geometrichna libraciya pov yazana z tiyeyu chi inshoyu zminoyu polozhennya sposterigacha i samogo ob yekta u toj chas yak fizichna sprichinena zburennyami pid diyeyu priplivnih sil v orbiti chi obertanni astronomichnogo ob yektu Libraciya MisyacyaLibraciya Misyacya zavdyaki yakij iz Zemli mozhe sposterigatisya 59 poverhni suputnika Termin Libraciya najchastishe vikoristovuyetsya pri sposterezhenni ruhu Misyacya shodo Zemli Popri te sho vnaslidok diyi priplivnih sil Misyac zavzhdi povernenij do Zemli odniyeyu storonoyu vnaslidok libraciyi z poverhni planeti mozhna sposterigati 59 ploshi suputnika Libraciyu Misyacya u 1637 roci vidkriv Galileo Galilej i vodnochas ce yavishe doslidiv Yan Gevelij Shodo zemnogo suputnika rozriznyayut optichnu ta fizichnu libraciyu Optichna libraciya Misyacya Optichna abo geometrichna libraciya maye tri pidvidi Libraciya za dovgotoyu Libraciya za shirotoyu Libraciya za paralaksom Libraciya za dovgotoyu Libraciya za dovgotoyu Libraciya za dovgotoyu zumovlena ruhom Misyacya eliptichnoyu orbitoyu vnaslidok chogo vidbuvayetsya priskorennya abo spovilnennya ruhu Misyacya navkolo Zemli u toj chas yak dobovij ruh navkolo vlasnoyi osi vidbuvayetsya praktichno rivnomirno Libraciya za dovgotoyu dlya nashogo suputnika ye najbilshoyu ta syagaye 7 54 Za umovi krugloyi orbiti libraciya za dovgotoyu dorivnyuvatime 0 Libraciya za shirotoyu Libraciya za shirotoyu Libraciya za shirotoyu vinikaye cherez kut nahilu osi obertannya Misyacya u 1 5 shodo ploshini jogo orbiti Vnaslidok chogo dlya zemnih sposterigachiv vidkrivayutsya v bilshij miri pochergovo to pivdennij to pivnichnij polyusi suputnika Libraciya za shirotoyu dlya Misyacya dosyagaye 6 50 Analogichnij kut nahilu osi u Zemli shodo svoyeyi orbiti prizvodit do zmini pir roku Libraciya za shirotoyu vidsutnya za umovi sho vis obertannya ob yektu strogo perpendikulyarna vidnosno ploshini jogo orbiti Libraciya za paralaksom Libraciya za paralaksom Libraciya za paralaksom abo dobova libraciya sprichinena obertannyam Zemli navkolo svoyeyi osi a takozh znachnim zemnim diametrom zavdyaki comu sposterigachi u protilezhnih kutkah planeti abo u rizni godini bachat Misyac pid riznimi kutami Dobova libraciya Misyacya najmensha i stanovit 57 Libraciya za paralaksom zmenshuyetsya pri zrostanni vidstani Fizichna libraciya Misyacya Sistemu Zemlya Misyac inodi navit nazivayut podvijnoyu planetoyu cherez vidnosno neznachnu riznicyu u masi 1 81 rozneseni voni lishe na 30 zemnih diametriv Vnaslidok zistavnosti mas i Zemlya i Misyac zaznayut znachnih vzayemnih priplivnih sil sho zburyuyut yih orbitalnij ruh Vlasne cherez priplivni sili Misyac rozvernenij do Zemli majzhe odnim i tim zhe bokom prote voni zh prizvodyat do togo sho suputnik inodi neznachno blizko na dvi kutovi sekundi povertayetsya trohi bilshe odnim chi inshim bokom dlya Zemli cej efekt she menshij Zi zrostannyam vidstani mizh tilami i zmenshennyam yih diametriv priplivni zburennya zmenshuyutsya Rozmirami tila pri znachnih vidstanyah v bilshij miri mozhna znehtuvati ta sprijmati za tochki Div takozhTochki Lagranzha NutaciyaPosilannyaLibraciya Astronomichnij enciklopedichnij slovnik za zag red I A Klimishina ta A O Korsun Lviv Golov astronom observatoriya NAN Ukrayini Lviv nac un t im Ivana Franka 2003 S 254 ISBN 966 613 263 X stattya Libraciya Misyacya 4 bereznya 2016 u Wayback Machine Ukrayinska radyanska enciklopediya u 12 t gol red M P Bazhan redkol O K Antonov ta in 2 ge vid K Golovna redakciya URE 1974 1985 Libraciya Misyacya Astronomichnij enciklopedichnij slovnik za zag red I A Klimishina ta A O Korsun Lviv Golov astronom observatoriya NAN Ukrayini Lviv nac un t im Ivana Franka 2003 S 254 ISBN 966 613 263 X Astronomichni postijni Misyac na sajti LNU Arhiv originalu za 14 lipnya 2013 Procitovano 14 serpnya 2011 ros na sajti Astronet Arhiv originalu za 20 listopada 2011 Procitovano 15 serpnya 2011