Гелене Берта Амалія Ріфеншталь (нім. Helene Bertha Amalie Riefenstahl), знана як Лені Ріфеншталь (нім. Leni Riefenstahl; 22 серпня 1902, Берлін — 8 вересня 2003, Пеккінг, Німеччина) — німецька кінорежисерка, акторка та спортсменка. Своїми ставшими культовими фільмами «Тріумф волі» та «Олімпія» активно сприяла пропаганді націонал-соціалізму. В повоєнний час була звинувачена та викрита у багаторазовому плагіаті, привласненні авторських прав, режисерських ідей, прийомів та вже відзнятих відеоматеріалів режисера-новатора .
Лені Ріфеншталь | |
---|---|
Helene Bertha Amalie "Leni" Riefenstahl | |
Лені Ріфеншталь. Фотопортрет А. Біндера, 1928 | |
Ім'я при народженні | Гелена Берта Амалія Ріфеншталь |
Дата народження | 22 серпня 1902 |
Місце народження | Берлін, Німецька імперія |
Дата смерті | 8 вересня 2003 (101 рік) |
Місце смерті | Пеккінг, Німеччина |
Поховання | Вальдфрідгоф |
Громадянство | ![]() |
Релігія | лютеранство |
Професія | кінорежисерка, акторка, танцівниця |
Кар'єра | 1926 — 2003 |
Нагороди | ![]() |
IMDb | ID 0726166 |
leni-riefenstahl.de | |
|
Життя і творчість
Відома акторка і режисерка мала дружні стосунки з Адольфом Гітлером. За фільми «Тріумф волі» і Ріфеншталь досі звинувачують у прославлянні забороненої після Другої світової війни ідеології націонал-соціалізму. Ці звинувачення вона відкидала.
Завдяки фільму «Блакитне світло» Лені Ріфеншталь стала відомою режисеркою, і на неї звернув увагу Адольф Гітлер. У лютому 1932 року вона була присутня на його виступі в берлінському Палаці спорту. У травні 1932 року Ріфеншталь написала Гітлеру лист, незабаром вони зустрілись. Після цього Ріфеншталь виїжджає до Гренландії на знімання чергового фільму Арнольда Фанка «SOS — айсберг». Робота над стрічкою завершилась наприкінці травня.
У серпні 1933 року Ріфеншталь прийняла пропозицію зняти фільм про п'ятий з'їзд НСДАП в Нюрнберзі. Вона працювала разом із відомими операторами (Зепп Алльгайер, Франц Ваймайр і Вальтер Френц) і сама монтувала фільм. Знімання фільму організувало міністерство пропаганди на чолі з Ґеббельсом. Прем'єра «Перемоги віри» відбулася 1 грудня 1933 року. Проте, в результаті Ночі довгих ножів, фільм практично відразу після прем'єри вийшов із прокату. Причиною цього, серед іншого, стало відносно рівне зображення у фільмі начальника штабу нацистських штурмових загонів Ернста Рема і Адольфа Гітлера, чого, вочевидь, останній не міг допустити.
Можна вважати, що для Ріфеншталь цей фільм став своєрідною «пробою пера» у порівнянні з її пізнішою картиною «Тріумф волі».
У 1936—1938 роках Лені Ріфеншталь зняла і змонтувала фільм «Олімпія», присвячений Олімпійським іграм 1936 року в Берліні. Фільм мав дві частини: «Олімпія. Частина 1: Свято народів», «Олімпія. Частина 2: Свято краси». Його високо оцінено за музику, звукові ефекти, красу гірських пейзажів і сцен світанку, а також за якісний монтаж. Стрічка отримала кілька міжнародних нагород.
1939 року для знімання фільму «Пентезіл'ї» вона заснувала власну кінокомпанію «Leni Riefenstahl Film GmbH». Ріфеншталь працювала над сценарієм і також вела підготовчі роботи до знімань. Проте робота урвалась 1 вересня 1939 року через початок Другої світової війни. Вона сама і співробітники її кінокомпанії вступають до армії як військові кореспонденти, щоб висвітлювати військові дії в Польщі. Жорстокі вбивства солдатами вермахту польських цивільних осіб в місті Конське наводять на неї жах, і вона відмовляється від подальшої роботи. За твердженням самої Ріфеншталь, вона також написала скаргу на дії військових у відповідну інстанцію.
У період з 1949 по 1987 роки відбулося декілька судових процесів з приводу насильницького залучення циган з табору Максглан до знімання у фільмі «Низина» під час нацистської диктатури. У деяких з них Лені Ріфеншталь була звинуваченою. Під час всіх процесів причетність Ріфеншталь до насильницького залучення циган до знімань названа наклепом.
Її остання акторська робота — фільм «Сила образів: Лені Ріфеншталь, або дивне, страшне життя Лені Ріфеншталь», що в 1993 році зняв режисер-документаліст Рей Мюллер. Картина здобула премію «Еммі» і спеціальний приз кінокритиків у Японії. 2001 року президент МОК Хуан Антоніо Самаранч у швейцарській Лозанні нарешті вручив їй Золоту медаль Міжнародного олімпійського комітету за фільм «Олімпія» (хоча медаль і була присуджена її ще в далекому 1938 році, проте отримати її вона довгий час не могла).
2002 року Лені Ріфеншталь святкувала свій столітній ювілей у колі безлічі зірок (серед яких, наприклад, Зігфрід і Рой).
8 вересня 2003 року, за два тижні після свого 101-го дня народження, Лені Ріфеншталь померла у власному будинку в містечку Пекинг, що на Штарнберзькому озері.
Останні фільми Лені Ріфеншталь — «Кораловий рай» і «Мрії про Африку», показані в Україні (прокат почався 4 жовтня 2007 року).
Особисте життя
У 1940 році на зніманнях фільму «Долина» Лені Ріфеншталь познайомилася зі своїм майбутнім чоловіком Петером Якобом (нім. Peter Jacob). Лейтенант альпійських стрільців Якоб перебував в Австрії на відпочинку після поранення і знімався в кіно як каскадер. Згодом він воював на східному фронті (за полярним колом) і в Італії. Ріфеншталь і Якоб одружилися 21 березня 1944 року в Кіцбюелі.
30 березня 1944 року Ріфеншталь востаннє зустрілася з Адольфом Гітлером в його резиденції Берґгоф.
Влітку 1944 року помер її батько, на східному фронті загинув її брат Гайнц (який за доносом був звинувачений в купівлі м'яса на чорному ринку й антивоєнних висловлюваннях, позбавлений звання і відправлений у штрафний батальйон).
Незадовго до кінця війни до неї до Кіцбюеля приїхала мати.
Фільмографія
Режисерські роботи
- Синє світло ([en]), 1932
- Перемога віри ([en]), 1933
- Тріумф волі (Triumph des Willens), 1934
- День свободи — наш Вермахт ([en]), 1935
- Олімпія (Olympia), 1938
- Низина ([en]), 1954
- Підводні враження ([en]), 2002
Акторські роботи
- 1925: «Wege zu Kraft und Schönheit — Ein Film über moderne Körperkultur» — «Шляхи до сили і красі — фільм про сучасну фізичну культуру»
- 1926: «Der heilige Berg» — «Священна гора», режисер
- 1927: «Der große Sprung» — «Великий стрибок», режисер Арнольд Фанк
- 1928: «Das Schicksal derer von Habsburg» — «Доля Габсбургів», режисер
- 1929: «Die weiße Hölle vom Piz Palü» — «Біле пекло Піц Палю», режисери Арнольд Фанк і Георг Вільгельм Пабст
- 1930: «Stürme über dem Montblanc» — «Бурі над Монбланом», режисер Арнольд Фанк
- 1931: «Der weiße Rausch — neue Wunder des Schneeschuhs» — «Біле божевілля — нове лижне диво», режисер Арнольд Фанк
- 1932: «Das blaue Licht» — «Блакитне світло»
- 1933: «SOS Eisberg» — «SOS — айсберг», режисер Арнольд Фанк
- 1954: «Tiefland» — «Долина»
- 1993: «Die Macht der Bilder» — «Влада образів», режисер
- 2003: «Leni Riefenstahl — Ein Traum von Afrika» — «Лені Ріфеншталь — мрія про Африку», режисер Рей Мюллер
Нагороди
Державні нагороди
- Німецький Олімпійський знак 2-го класу — за знімання різноманітних спортивних подій під час Олімпіади 1936 року.
Джерела
- Angolia, John (1989). For Führer and Fatherland: Political & Civil Awards of the Third Reich, p. 21.
Примітки
- Museum of Modern Art online collection
- ARTE: Leni Riefenstahl - Das Ende eines Mythos [ 2024-01-08 у Wayback Machine.] — Dok. Film von Michael Klofts, 2020. (нім.)
Посилання
Вікіцитати містять висловлювання від або про: Лені Ріфеншталь |
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Leni Riefenstahl |
- Офіційна сторінка [ 1 липня 2006 у Wayback Machine.]
- Подробности [ 18 жовтня 2007 у Wayback Machine.]
- Encyclopedia Britannica — Leni Riefenstahl (German director and actor) [ 4 червня 2016 у Wayback Machine.] (англ.)
![]() | Це незавершена стаття про акторку. Ви можете проєкту, виправивши або дописавши її. |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Gelene Berta Amaliya Rifenshtal nim Helene Bertha Amalie Riefenstahl znana yak Leni Rifenshtal nim Leni Riefenstahl 22 serpnya 1902 Berlin 8 veresnya 2003 Pekking Nimechchina nimecka kinorezhiserka aktorka ta sportsmenka Svoyimi stavshimi kultovimi filmami Triumf voli ta Olimpiya aktivno spriyala propagandi nacional socializmu V povoyennij chas bula zvinuvachena ta vikrita u bagatorazovomu plagiati privlasnenni avtorskih prav rezhiserskih idej prijomiv ta vzhe vidznyatih videomaterialiv rezhisera novatora Leni RifenshtalHelene Bertha Amalie Leni RiefenstahlLeni Rifenshtal Fotoportret A Bindera 1928Leni Rifenshtal Fotoportret A Bindera 1928Im ya pri narodzhenniGelena Berta Amaliya RifenshtalData narodzhennya22 serpnya 1902 1902 08 22 Misce narodzhennyaBerlin Nimecka imperiyaData smerti8 veresnya 2003 2003 09 08 101 rik Misce smertiPekking NimechchinaPohovannyaValdfridgofGromadyanstvo Nimechchina 1 ReligiyalyuteranstvoProfesiyakinorezhiserka aktorka tancivnicyaKar yera1926 2003NagorodiIMDbID 0726166leni riefenstahl de Leni Rifenshtal u VikishovishiZhittya i tvorchistVidoma aktorka i rezhiserka mala druzhni stosunki z Adolfom Gitlerom Za filmi Triumf voli i Rifenshtal dosi zvinuvachuyut u proslavlyanni zaboronenoyi pislya Drugoyi svitovoyi vijni ideologiyi nacional socializmu Ci zvinuvachennya vona vidkidala Zavdyaki filmu Blakitne svitlo Leni Rifenshtal stala vidomoyu rezhiserkoyu i na neyi zvernuv uvagu Adolf Gitler U lyutomu 1932 roku vona bula prisutnya na jogo vistupi v berlinskomu Palaci sportu U travni 1932 roku Rifenshtal napisala Gitleru list nezabarom voni zustrilis Pislya cogo Rifenshtal viyizhdzhaye do Grenlandiyi na znimannya chergovogo filmu Arnolda Fanka SOS ajsberg Robota nad strichkoyu zavershilas naprikinci travnya U serpni 1933 roku Rifenshtal prijnyala propoziciyu znyati film pro p yatij z yizd NSDAP v Nyurnberzi Vona pracyuvala razom iz vidomimi operatorami Zepp Allgajer Franc Vajmajr i Valter Frenc i sama montuvala film Znimannya filmu organizuvalo ministerstvo propagandi na choli z Gebbelsom Prem yera Peremogi viri vidbulasya 1 grudnya 1933 roku Prote v rezultati Nochi dovgih nozhiv film praktichno vidrazu pislya prem yeri vijshov iz prokatu Prichinoyu cogo sered inshogo stalo vidnosno rivne zobrazhennya u filmi nachalnika shtabu nacistskih shturmovih zagoniv Ernsta Rema i Adolfa Gitlera chogo vochevid ostannij ne mig dopustiti Mozhna vvazhati sho dlya Rifenshtal cej film stav svoyeridnoyu proboyu pera u porivnyanni z yiyi piznishoyu kartinoyu Triumf voli U 1936 1938 rokah Leni Rifenshtal znyala i zmontuvala film Olimpiya prisvyachenij Olimpijskim igram 1936 roku v Berlini Film mav dvi chastini Olimpiya Chastina 1 Svyato narodiv Olimpiya Chastina 2 Svyato krasi Jogo visoko ocineno za muziku zvukovi efekti krasu girskih pejzazhiv i scen svitanku a takozh za yakisnij montazh Strichka otrimala kilka mizhnarodnih nagorod 1939 roku dlya znimannya filmu Pentezil yi vona zasnuvala vlasnu kinokompaniyu Leni Riefenstahl Film GmbH Rifenshtal pracyuvala nad scenariyem i takozh vela pidgotovchi roboti do zniman Prote robota urvalas 1 veresnya 1939 roku cherez pochatok Drugoyi svitovoyi vijni Vona sama i spivrobitniki yiyi kinokompaniyi vstupayut do armiyi yak vijskovi korespondenti shob visvitlyuvati vijskovi diyi v Polshi Zhorstoki vbivstva soldatami vermahtu polskih civilnih osib v misti Konske navodyat na neyi zhah i vona vidmovlyayetsya vid podalshoyi roboti Za tverdzhennyam samoyi Rifenshtal vona takozh napisala skargu na diyi vijskovih u vidpovidnu instanciyu U period z 1949 po 1987 roki vidbulosya dekilka sudovih procesiv z privodu nasilnickogo zaluchennya cigan z taboru Maksglan do znimannya u filmi Nizina pid chas nacistskoyi diktaturi U deyakih z nih Leni Rifenshtal bula zvinuvachenoyu Pid chas vsih procesiv prichetnist Rifenshtal do nasilnickogo zaluchennya cigan do zniman nazvana naklepom Yiyi ostannya aktorska robota film Sila obraziv Leni Rifenshtal abo divne strashne zhittya Leni Rifenshtal sho v 1993 roci znyav rezhiser dokumentalist Rej Myuller Kartina zdobula premiyu Emmi i specialnij priz kinokritikiv u Yaponiyi 2001 roku prezident MOK Huan Antonio Samaranch u shvejcarskij Lozanni nareshti vruchiv yij Zolotu medal Mizhnarodnogo olimpijskogo komitetu za film Olimpiya hocha medal i bula prisudzhena yiyi she v dalekomu 1938 roci prote otrimati yiyi vona dovgij chas ne mogla 2002 roku Leni Rifenshtal svyatkuvala svij stolitnij yuvilej u koli bezlichi zirok sered yakih napriklad Zigfrid i Roj 8 veresnya 2003 roku za dva tizhni pislya svogo 101 go dnya narodzhennya Leni Rifenshtal pomerla u vlasnomu budinku v mistechku Peking sho na Shtarnberzkomu ozeri Ostanni filmi Leni Rifenshtal Koralovij raj i Mriyi pro Afriku pokazani v Ukrayini prokat pochavsya 4 zhovtnya 2007 roku Osobiste zhittyaU 1940 roci na znimannyah filmu Dolina Leni Rifenshtal poznajomilasya zi svoyim majbutnim cholovikom Peterom Yakobom nim Peter Jacob Lejtenant alpijskih strilciv Yakob perebuvav v Avstriyi na vidpochinku pislya poranennya i znimavsya v kino yak kaskader Zgodom vin voyuvav na shidnomu fronti za polyarnim kolom i v Italiyi Rifenshtal i Yakob odruzhilisya 21 bereznya 1944 roku v Kicbyueli 30 bereznya 1944 roku Rifenshtal vostannye zustrilasya z Adolfom Gitlerom v jogo rezidenciyi Berggof Vlitku 1944 roku pomer yiyi batko na shidnomu fronti zaginuv yiyi brat Gajnc yakij za donosom buv zvinuvachenij v kupivli m yasa na chornomu rinku j antivoyennih vislovlyuvannyah pozbavlenij zvannya i vidpravlenij u shtrafnij bataljon Nezadovgo do kincya vijni do neyi do Kicbyuelya priyihala mati FilmografiyaRezhiserski roboti Sinye svitlo en 1932 Peremoga viri en 1933 Triumf voli Triumph des Willens 1934 Den svobodi nash Vermaht en 1935 Olimpiya Olympia 1938 Nizina en 1954 Pidvodni vrazhennya en 2002Aktorski roboti 1925 Wege zu Kraft und Schonheit Ein Film uber moderne Korperkultur Shlyahi do sili i krasi film pro suchasnu fizichnu kulturu 1926 Der heilige Berg Svyashenna gora rezhiser 1927 Der grosse Sprung Velikij stribok rezhiser Arnold Fank 1928 Das Schicksal derer von Habsburg Dolya Gabsburgiv rezhiser 1929 Die weisse Holle vom Piz Palu Bile peklo Pic Palyu rezhiseri Arnold Fank i Georg Vilgelm Pabst 1930 Sturme uber dem Montblanc Buri nad Monblanom rezhiser Arnold Fank 1931 Der weisse Rausch neue Wunder des Schneeschuhs Bile bozhevillya nove lizhne divo rezhiser Arnold Fank 1932 Das blaue Licht Blakitne svitlo 1933 SOS Eisberg SOS ajsberg rezhiser Arnold Fank 1954 Tiefland Dolina 1993 Die Macht der Bilder Vlada obraziv rezhiser 2003 Leni Riefenstahl Ein Traum von Afrika Leni Rifenshtal mriya pro Afriku rezhiser Rej MyullerNagorodiDerzhavni nagorodi Nimeckij Olimpijskij znak 2 go klasu za znimannya riznomanitnih sportivnih podij pid chas Olimpiadi 1936 roku DzherelaAngolia John 1989 For Fuhrer and Fatherland Political amp Civil Awards of the Third Reich p 21 PrimitkiMuseum of Modern Art online collection d Track Q73268604 ARTE Leni Riefenstahl Das Ende eines Mythos 2024 01 08 u Wayback Machine Dok Film von Michael Klofts 2020 nim PosilannyaVikicitati mistyat vislovlyuvannya vid abo pro Leni RifenshtalVikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Leni RiefenstahlOficijna storinka 1 lipnya 2006 u Wayback Machine Podrobnosti 18 zhovtnya 2007 u Wayback Machine Encyclopedia Britannica Leni Riefenstahl German director and actor 4 chervnya 2016 u Wayback Machine angl Ce nezavershena stattya pro aktorku Vi mozhete dopomogti proyektu vipravivshi abo dopisavshi yiyi