Кука́вка — село в Україні, у Вендичанській селищній громаді Могилів-Подільського району Вінницької області. Населення становить 1281 особу. До 2020 Кукавській сільській раді були підпорядковані населені пункти Ломазів та Нижчий Ольчедаїв.
село Кукавка | |
---|---|
![]() | |
Країна | |
Область | Вінницька область |
Район | Могилів-Подільський район |
Громада | Вендичанська селищна громада |
Код КАТОТТГ | UA05080030090089458 |
Основні дані | |
Засноване | 1661 |
Населення | 1281 |
Площа | 2,6 км² |
Густота населення | 492,69 осіб/км² |
Поштовий індекс | 24011 |
Телефонний код | +380 4337 |
Географічні дані | |
Географічні координати | 48°36′13″ пн. ш. 27°42′18″ сх. д. / 48.60361° пн. ш. 27.70500° сх. д.Координати: 48°36′13″ пн. ш. 27°42′18″ сх. д. / 48.60361° пн. ш. 27.70500° сх. д. |
Місцева влада | |
Адреса ради | 24032, Вінницька обл., Могилів-Подільський р-н, смт Вендичани, вул. Соборна, буд. 55 |
Карта | |
![]() Кукавка | |
![]() Кукавка | |
Мапа | |
|
Географія
Поблизу сіл Нижчий Ольчедаїв та Ломазів виявлено поселення трипільської культури та два городища ранньоскіфських часів.
На північно-східній околиці села бере початок річка , права притока Серебрійки.
Навколо села розташовані гідрологічні пам'ятки природи місцевого значення Джерело «Війтове», Джерело «Драгана» та Кукавські джерела.
Історія
За часів Речі Посполитої (1569—1793 роки)
1604 р. — Перші записи про село Кукавиця (Kukawica) у Кам'янецьких земських книгах. Опис знаходиться у розділі шляхетських маєтків Летичівського повіту. З 1641 р. варіант - Куковка (Kukowka).
1629 р. — В селі нараховувалось 43 "димів" (дворів).
1659 р. — За переписом Подільського козацького полку з Кукавки (в переписі - "Куковка", значиться полковим селом) записані такі: Атаман Іван, Бурмістр Сушак, Івашка Танчєнков, Матюшка Дудка, Алєшка Кормага, Івашка Швєць, Алєшка Добрєнчєнко, Браташ, Алєшка Носєнко, Мишка Жабчєнко, Івашка Котфич, Івашка Чюрпига.
1672—1699 рр. — Після захоплення турками головного міста Подільського воєводства — Кам'янця, Поділля і село Кукавка на 27 років потрапляє під владу Османської імперії у складі утвореного Кам'янецького еялету. У документах 1681 року (Кам'янецькому дефтері) містяться відомості про існування маєтності у селі Kukafka.
Кукавка тоді входила до так званих Богушівських маєтків (bona Boguszoviana), які належали спадкоємцям померлого Яна Богуша.
1718 р. — В результаті спустошливих польсько-турецьких битв за Поділля, регулярних козацьких повстань, а також через пандемію чуми 1710—1720 років, в Кукавці людей поменшало - 16 дворів підданих та 2 - шляхти.
1734 р. — під час селянсько-гайдамацького повстання багато мешканців Кукавки теж взялися за зброю. Серед них особливо відзначився своєю хоробрістю сотник Іван Бабій. Коли повстання було придушено, шляхта вчинила жорстоку розправу над його учасниками. І. Бабієві відтяли голову і настромили її на високу палю. Багато днів ця паля жахала жителів навколишніх сіл. Тіло сотника закопали на межі сіл Кукавки, Жеребилівки та Серебринця. На могилі селяни поставили кам’яний стовп, що зберігся і до цього часу під назвою «Бабій».
У другій половині XVIII ст. село належало Катажині Коссаковській з роду Потоцьких.
У складі Російської імперії (1793—1917 роки)
1793 р. — Внаслідок Другого поділу Речі Посполитої Поділля переходить під владу Російської імперії. Кукавка та інші маєтки графині Коссаковської, яка не схотіла присягнути на вірність Катерині II, було конфісковано й передано графові Іраклію Моркову.
Він доручив В. А. Тропініну - видатному художнику, який на той час був кріпаком графа Моркова, скласти проект палацу та церкви в Кукавці.
1804 - 1806 рр. - коштом графа Моркова у селі будується церква - храм Дмитра Солунського. (До того в Кукавці була деревʼяна церква - згоріла від блискавки у 1795 р.
Тропінін у Кукавці.
Мешкав у Кукавці у 1804-1812 та 1818-1821 рр.
Кукавська церква була спроектована і розписана Тропініним, але до нашого часу дійшла лише одна фреска - зображення Почаївської богоматері (навпроти іконостасу, нижче купола). Художник виготовив хоругви та плащаницю для храму. Фасад був прикрашений скульптурами - 12 апостолів на зріст людини по краю даху (за наказом єпископа були зняті у 1870 р.). Тропінін був першим, хто обвінчався у щойно збудованому храмі - перед образами іконостасу, написаними ним самим.
В Кукавці намалював свого відомого "Кармалюка", портрети "Українка", "Селянка", "Селянин", "Хлопчик із топірцем", "Дівчина з Поділля", "Молодий український селянин" тощо. Звісно, писав портрети родини Моркових. Картина "Весілля у Кукавці Подільської губернії" (32 на 42 см - оригінал, зберігається у Третьяковській галереї у Москві) - на ній видно не лише Дмитрівську церкву, а й легку, барокову дзвіницю під зеленим дахом (не збереглася) - та панський палац графа Іраклія Моркова вдалині.
Тільки на 47-му році життя В. А. Тропінін одержав від Моркова «вольную» і переїхав до Москви. Але його син залишився кріпаком. Пригадуючи кукавський період життя, В. А. Тропінін писав, що в той час він наполегливо, без відпочинку, малював з натури, «писав з усього і з усіх, і ці мої праці, здається, кращі зі всіх, що до цього часу мною написані».
Вщанування памʼяті: іменем Тропініна названа вулиця та школа в Кукавці. Починаючи з 1970-х років проводиться Тропінінське свято.
У 1804—1806 рр. на північ від Кукавки засновано поселення, яке назвали Малою Кукавкою, а те, що існувало раніше, стало називатися Великою Кукавкою. Також була заснована Іракліївка (названа так на імʼя Іраклія Моркова).
1829 року кукавський маєток перейшов до зятя Моркова — П. Чернишова.
1850-і рр. — Онук Іраклія Моркова, Микола Павлович Чернишов (був предводителем дворянства Могилівського повіту) заснував у у Кукавці чотирирічну школу з пансіонатом. При школі працював театр, котрий навіть їздив на гастролі до Кам'янця, Одеси, Києва і Москви. У 1863 р. влада закрила цей навчальний заклад. Замість неї наступного року відкрили однокласну народну школу.
У 1883 р. Малу Кукавку та Іракліївку купив управитель маєтків графів Кочубеїв, Микола Іванович Кабгер (у селі зберігся його будинок). Був добрим господарем, заснував так званий "філонів" сад, навколо поміщицького маєтку було посаджено молодий ліс ( «Кабгерський ліс» – ліс на околиці Кукавки у напрямку села Жеребилівка).
З 1889 року в Кукавці діяв фельдшерський пункт.
Праправнук Іраклія Моркова, теж Іраклій Морков, у 1906 р. заснував у Соломоновій Ямі між Ломазовим та Нижчеольчедаєвим астрономічну обсерваторію. У обсерваторії була чимала бібліотека. Для спостережень за сонячною радіацією звідси було запущено 178 зондів. Дані метеорологічних досліджень по телефону двічі на день передавали у Санкт-Петербург. (Коли Поділля відійшло до більшовиків, обсерваторію та бібліотеку знищили, а забальзамоване тіло графа-метеоролога сплюндрували - викинули з церкви у Ломазові в канаву).
В 1914 році у Великій Кукавці був 331 двір, а в Малій Кукавці — 165 дворів.
Могила воїнів армії УНР.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWtMMlF3TDFOMFlXMXdYMjltWDFWcmNtRnBibVZmY3pFNE5qUXVhbkJuTHpJd01IQjRMVk4wWVcxd1gyOW1YMVZyY21GcGJtVmZjekU0TmpRdWFuQm4uanBn.jpg)
У 2017 році Український інститут національної пам'яті разом з пошуковцями меморіально-пошукового підприємства «Доля», що при Львівській обласній раді, виявили масове поховання воїнів Армії УНР у полі між селами Кукавка і Тарасівка Могилів-Подільського району Вінницької області. У забутій могилі було виявлено 19 осіб. За результатами аналізу супровідного матеріалу та архівних досліджень кандидатів історичних наук Андрія Руккаса, Михайла Ковальчука та Ярослава Тинченка було встановлено, що у братській могилі спочивають вояки Армії УНР.
За твердженням Ярослава Тинченка, 11 листопада 1920 р. між селами Кукавка та Вендичани відбувся бій між 3-м кінним полком 3-ї Залізної дивізії Армії УНР та частинами 8-ї кавалерійської дивізії Червоної армії. Ворожа кіннота, що кількісно переважала українців, змогла розділити 3-й кінний полк. Більшу його частину ворог відкинув у напрямі на Борщівці, менша з боєм відступила на Вендичани.
Встановити приналежність віднайдених останків до Армії УНР Інституту вдалось завдяки комплексному аналізу зібраної інформації. На місце поховання «вбитих петлюрівців» вказав мешканець Кукавки Єфремов Семен Васильович (1928 р.н.), який в дитинстві чув розмови старших людей про вояків Армії УНР, похованих у Романовому яру за селом. Семен Васильович ще у підлітковому віці неодноразово випасав худобу біля могили (до її руйнування) відтак зміг чітко вказати пагорб, на якому й знаходилась поховальна яма. Крім того у могилі були виявлені елементи військового спорядження та одностроїв різних армій. Останки загиблих мали сліди прижиттєвих уражень (рубаних ударів холодною зброєю).
Перепоховали вояків Армії УНР у Кукавці, поблизу будинку сільської ради.
12 червня 2020 року, відповідно до Розпорядження Кабінету Міністрів України від № 707-р «Про визначення адміністративних центрів та затвердження територій територіальних громад Вінницької області», увійшло до складу Вендичанської селищної громади.
17 липня 2020 року, в результаті адміністративно-територіальної реформи та ліквідації Могилів-Подільського району, увійшло до складу новоутвореного Могилів-Подільського району Вінницької області.
Пам'ятки
Церква Дмитра Солунського - архітектурний твір В. Тропініна.
У 1990 році біля храму було встановлено пам'ятник Василю Тропініну (автор — скульптор та письменник Микола Крижанівський).
У селі є пам'ятник Богдану Хмельницькому, споруджений у 1954 році.
Пам'ятник 149 воїнам-односельчанам, загиблим на фронтах Великої Вітчизняної війни.
Будинок, в якому жив Михайло Коцюбинський (у 1879—1880 рр.)
- Пам'ятник 149 воїнам-односельчанам, загиблим на фронтах ВВв
- Церква Дмитра Солунського
- Будинок, в якому жив Михайло Коцюбинський
Відомі люди
- Василь Тропінін
- (02.07.1894, с. Кукавка – 29.05.1974, там само), український фольклорист, етнограф, краєзнавець. Налагодив зв’язки з науковими установами Києва та Вінниці. Зробив і передав етнографічній комісії ВУАН понад 300 записів народних пісень, багатьох обрядів. Займався археологією, написав історію свого села, досліджував історію перебування художника В. А. Тропініна в Кукавці. У 30-ті роки зазнав репресій. 1953 р. заснував у селі краєзнавчий музей.
Примітки
- Микола Крикун Подільське воєводство у ХV-ХVIII століттях: статті і матеріали. Львів, 2011.
{{}}
: Пропущений або порожній|url=
() - (PDF) https://shron3.chtyvo.org.ua/Krykun_Mykola/Perepys_Podilskoho_kozatskoho_polku_1659_roku.pdf?.
{{}}
: Пропущений або порожній|title=
() - Микола Крикун. Подільське воєводство у ХV-ХVIII століттях: статті і матеріали. Львів, 2011. с. 270, 385.
- Кукавка, Могилів-Подільський район, Вінницька область » Історія міст і сіл Української РСР (ru-RU) . Процитовано 6 листопада 2023.
- Кукавка с Церква св.Дмитра. www.pslava.info. Процитовано 8 листопада 2023.
- Кукавка. castles.com.ua. Процитовано 8 листопада 2023.
- Міста і села України - Кукавка. historytv.at.ua. Процитовано 8 листопада 2023.
- Ansonika. Кукавка. Архітектурні та природні пам'ятки України (англ.). Процитовано 8 листопада 2023.
- http://mpmr.gov.ua/uploads/documents/Kultura/Biblioteky/5_mog-pod_kraeznavcha_konferentsiya.pdf.
{{}}
: Пропущений або порожній|url=
() - . Архів оригіналу за 10 жовтня 2018. Процитовано 9 жовтня 2018.
- . www.memory.gov.ua. Архів оригіналу за 14 грудня 2019. Процитовано 14 грудня 2019.
- . www.kmu.gov.ua (ua) . Архів оригіналу за 4 березня 2021. Процитовано 31 жовтня 2021.
- Постанова Верховної Ради України від 17 липня 2020 року № 807-IX «Про утворення та ліквідацію районів»
- Літо 2019: ювілейні дати краєзнавчого календаря. Літо 2019. Процитовано 7 листопада 2023.
Література
- Г.П. Довганюк, О.П. Скнар, О.В. Ушаков. Кука́вка // Історія міст і сіл Української РСР : у 26 т. / П.Т. Тронько (голова Головної редколегії). — К. : Головна редакція УРЕ АН УРСР, 1967 - 1974 — том Вінницька область / А.Ф. Олійник (голова редколегії тому), 1972 : 788с. — С.431-438
Посилання
- Кукавка — Інформаційно-пізнавальний портал |Вінницька область у складі УРСР [ 5 березня 2013 у Wayback Machine.] (На основі матеріалів енциклопедичного видання про історію міст та сіл України, том — Історія міст і сіл Української РСР: Вінницька область. — К.: Головна редакція УРЕ АН УРСР, 1972. — 630 с.)
- Kukawka Wielka // Słownik geograficzny Królestwa Polskiego. — Warszawa : Druk «Wieku», 1883. — Т. IV. — S. 853. (пол.)
- УІНП та КП «Доля» віднайшли масове поховання воїнів УНР на Вінниччині [ 26 грудня 2017 у Wayback Machine.]
![]() | Це незавершена стаття з географії Вінницької області. Ви можете проєкту, виправивши або дописавши її. |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
U Vikipediyi ye statti pro inshi naseleni punkti z takoyu nazvoyu Kukavka Kuka vka selo v Ukrayini u Vendichanskij selishnij gromadi Mogiliv Podilskogo rajonu Vinnickoyi oblasti Naselennya stanovit 1281 osobu Do 2020 Kukavskij silskij radi buli pidporyadkovani naseleni punkti Lomaziv ta Nizhchij Olchedayiv selo Kukavka Vesillya v KukavciVesillya v Kukavci Krayina Ukrayina Oblast Vinnicka oblast Rajon Mogiliv Podilskij rajon Gromada Vendichanska selishna gromada Kod KATOTTG UA05080030090089458 Osnovni dani Zasnovane 1661 Naselennya 1281 Plosha 2 6 km Gustota naselennya 492 69 osib km Poshtovij indeks 24011 Telefonnij kod 380 4337 Geografichni dani Geografichni koordinati 48 36 13 pn sh 27 42 18 sh d 48 60361 pn sh 27 70500 sh d 48 60361 27 70500 Koordinati 48 36 13 pn sh 27 42 18 sh d 48 60361 pn sh 27 70500 sh d 48 60361 27 70500 Misceva vlada Adresa radi 24032 Vinnicka obl Mogiliv Podilskij r n smt Vendichani vul Soborna bud 55 Karta Kukavka Kukavka Mapa Kukavka u VikishovishiGeografiyaPoblizu sil Nizhchij Olchedayiv ta Lomaziv viyavleno poselennya tripilskoyi kulturi ta dva gorodisha rannoskifskih chasiv Na pivnichno shidnij okolici sela bere pochatok richka prava pritoka Serebrijki Navkolo sela roztashovani gidrologichni pam yatki prirodi miscevogo znachennya Dzherelo Vijtove Dzherelo Dragana ta Kukavski dzherela IstoriyaZa chasiv Rechi Pospolitoyi 1569 1793 roki 1604 r Pershi zapisi pro selo Kukavicya Kukawica u Kam yaneckih zemskih knigah Opis znahoditsya u rozdili shlyahetskih mayetkiv Letichivskogo povitu Z 1641 r variant Kukovka Kukowka 1629 r V seli narahovuvalos 43 dimiv dvoriv 1659 r Za perepisom Podilskogo kozackogo polku z Kukavki v perepisi Kukovka znachitsya polkovim selom zapisani taki Ataman Ivan Burmistr Sushak Ivashka Tanchyenkov Matyushka Dudka Alyeshka Kormaga Ivashka Shvyec Alyeshka Dobryenchyenko Bratash Alyeshka Nosyenko Mishka Zhabchyenko Ivashka Kotfich Ivashka Chyurpiga 1672 1699 rr Pislya zahoplennya turkami golovnogo mista Podilskogo voyevodstva Kam yancya Podillya i selo Kukavka na 27 rokiv potraplyaye pid vladu Osmanskoyi imperiyi u skladi utvorenogo Kam yaneckogo eyaletu U dokumentah 1681 roku Kam yaneckomu defteri mistyatsya vidomosti pro isnuvannya mayetnosti u seli Kukafka Kukavka todi vhodila do tak zvanih Bogushivskih mayetkiv bona Boguszoviana yaki nalezhali spadkoyemcyam pomerlogo Yana Bogusha 1718 r V rezultati spustoshlivih polsko tureckih bitv za Podillya regulyarnih kozackih povstan a takozh cherez pandemiyu chumi 1710 1720 rokiv v Kukavci lyudej pomenshalo 16 dvoriv piddanih ta 2 shlyahti 1734 r pid chas selyansko gajdamackogo povstannya bagato meshkanciv Kukavki tezh vzyalisya za zbroyu Sered nih osoblivo vidznachivsya svoyeyu horobristyu sotnik Ivan Babij Koli povstannya bulo pridusheno shlyahta vchinila zhorstoku rozpravu nad jogo uchasnikami I Babiyevi vidtyali golovu i nastromili yiyi na visoku palyu Bagato dniv cya palya zhahala zhiteliv navkolishnih sil Tilo sotnika zakopali na mezhi sil Kukavki Zherebilivki ta Serebrincya Na mogili selyani postavili kam yanij stovp sho zberigsya i do cogo chasu pid nazvoyu Babij U drugij polovini XVIII st selo nalezhalo Katazhini Kossakovskij z rodu Potockih U skladi Rosijskoyi imperiyi 1793 1917 roki 1793 r Vnaslidok Drugogo podilu Rechi Pospolitoyi Podillya perehodit pid vladu Rosijskoyi imperiyi Kukavka ta inshi mayetki grafini Kossakovskoyi yaka ne shotila prisyagnuti na virnist Katerini II bulo konfiskovano j peredano grafovi Irakliyu Morkovu Vin doruchiv V A Tropininu vidatnomu hudozhniku yakij na toj chas buv kripakom grafa Morkova sklasti proekt palacu ta cerkvi v Kukavci 1804 1806 rr koshtom grafa Morkova u seli buduyetsya cerkva hram Dmitra Solunskogo Do togo v Kukavci bula derevʼyana cerkva zgorila vid bliskavki u 1795 r Tropinin u Kukavci Meshkav u Kukavci u 1804 1812 ta 1818 1821 rr Kukavska cerkva bula sproektovana i rozpisana Tropininim ale do nashogo chasu dijshla lishe odna freska zobrazhennya Pochayivskoyi bogomateri navproti ikonostasu nizhche kupola Hudozhnik vigotoviv horugvi ta plashanicyu dlya hramu Fasad buv prikrashenij skulpturami 12 apostoliv na zrist lyudini po krayu dahu za nakazom yepiskopa buli znyati u 1870 r Tropinin buv pershim hto obvinchavsya u shojno zbudovanomu hrami pered obrazami ikonostasu napisanimi nim samim V Kukavci namalyuvav svogo vidomogo Karmalyuka portreti Ukrayinka Selyanka Selyanin Hlopchik iz topircem Divchina z Podillya Molodij ukrayinskij selyanin tosho Zvisno pisav portreti rodini Morkovih Kartina Vesillya u Kukavci Podilskoyi guberniyi 32 na 42 sm original zberigayetsya u Tretyakovskij galereyi u Moskvi na nij vidno ne lishe Dmitrivsku cerkvu a j legku barokovu dzvinicyu pid zelenim dahom ne zbereglasya ta panskij palac grafa Irakliya Morkova vdalini Tilki na 47 mu roci zhittya V A Tropinin oderzhav vid Morkova volnuyu i pereyihav do Moskvi Ale jogo sin zalishivsya kripakom Prigaduyuchi kukavskij period zhittya V A Tropinin pisav sho v toj chas vin napoleglivo bez vidpochinku malyuvav z naturi pisav z usogo i z usih i ci moyi praci zdayetsya krashi zi vsih sho do cogo chasu mnoyu napisani Vshanuvannya pamʼyati imenem Tropinina nazvana vulicya ta shkola v Kukavci Pochinayuchi z 1970 h rokiv provoditsya Tropininske svyato U 1804 1806 rr na pivnich vid Kukavki zasnovano poselennya yake nazvali Maloyu Kukavkoyu a te sho isnuvalo ranishe stalo nazivatisya Velikoyu Kukavkoyu Takozh bula zasnovana Irakliyivka nazvana tak na imʼya Irakliya Morkova 1829 roku kukavskij mayetok perejshov do zyatya Morkova P Chernishova 1850 i rr Onuk Irakliya Morkova Mikola Pavlovich Chernishov buv predvoditelem dvoryanstva Mogilivskogo povitu zasnuvav u u Kukavci chotiririchnu shkolu z pansionatom Pri shkoli pracyuvav teatr kotrij navit yizdiv na gastroli do Kam yancya Odesi Kiyeva i Moskvi U 1863 r vlada zakrila cej navchalnij zaklad Zamist neyi nastupnogo roku vidkrili odnoklasnu narodnu shkolu U 1883 r Malu Kukavku ta Irakliyivku kupiv upravitel mayetkiv grafiv Kochubeyiv Mikola Ivanovich Kabger u seli zberigsya jogo budinok Buv dobrim gospodarem zasnuvav tak zvanij filoniv sad navkolo pomishickogo mayetku bulo posadzheno molodij lis Kabgerskij lis lis na okolici Kukavki u napryamku sela Zherebilivka Z 1889 roku v Kukavci diyav feldsherskij punkt Prapravnuk Irakliya Morkova tezh Iraklij Morkov u 1906 r zasnuvav u Solomonovij Yami mizh Lomazovim ta Nizhcheolchedayevim astronomichnu observatoriyu U observatoriyi bula chimala biblioteka Dlya sposterezhen za sonyachnoyu radiaciyeyu zvidsi bulo zapusheno 178 zondiv Dani meteorologichnih doslidzhen po telefonu dvichi na den peredavali u Sankt Peterburg Koli Podillya vidijshlo do bilshovikiv observatoriyu ta biblioteku znishili a zabalzamovane tilo grafa meteorologa splyundruvali vikinuli z cerkvi u Lomazovi v kanavu V 1914 roci u Velikij Kukavci buv 331 dvir a v Malij Kukavci 165 dvoriv Mogila voyiniv armiyi UNR Kozak Okremogo zagonu Sichovih Strilciv U 2017 roci Ukrayinskij institut nacionalnoyi pam yati razom z poshukovcyami memorialno poshukovogo pidpriyemstva Dolya sho pri Lvivskij oblasnij radi viyavili masove pohovannya voyiniv Armiyi UNR u poli mizh selami Kukavka i Tarasivka Mogiliv Podilskogo rajonu Vinnickoyi oblasti U zabutij mogili bulo viyavleno 19 osib Za rezultatami analizu suprovidnogo materialu ta arhivnih doslidzhen kandidativ istorichnih nauk Andriya Rukkasa Mihajla Kovalchuka ta Yaroslava Tinchenka bulo vstanovleno sho u bratskij mogili spochivayut voyaki Armiyi UNR Za tverdzhennyam Yaroslava Tinchenka 11 listopada 1920 r mizh selami Kukavka ta Vendichani vidbuvsya bij mizh 3 m kinnim polkom 3 yi Zaliznoyi diviziyi Armiyi UNR ta chastinami 8 yi kavalerijskoyi diviziyi Chervonoyi armiyi Vorozha kinnota sho kilkisno perevazhala ukrayinciv zmogla rozdiliti 3 j kinnij polk Bilshu jogo chastinu vorog vidkinuv u napryami na Borshivci mensha z boyem vidstupila na Vendichani Vstanoviti prinalezhnist vidnajdenih ostankiv do Armiyi UNR Institutu vdalos zavdyaki kompleksnomu analizu zibranoyi informaciyi Na misce pohovannya vbitih petlyurivciv vkazav meshkanec Kukavki Yefremov Semen Vasilovich 1928 r n yakij v ditinstvi chuv rozmovi starshih lyudej pro voyakiv Armiyi UNR pohovanih u Romanovomu yaru za selom Semen Vasilovich she u pidlitkovomu vici neodnorazovo vipasav hudobu bilya mogili do yiyi rujnuvannya vidtak zmig chitko vkazati pagorb na yakomu j znahodilas pohovalna yama Krim togo u mogili buli viyavleni elementi vijskovogo sporyadzhennya ta odnostroyiv riznih armij Ostanki zagiblih mali slidi prizhittyevih urazhen rubanih udariv holodnoyu zbroyeyu Perepohovali voyakiv Armiyi UNR u Kukavci poblizu budinku silskoyi radi 12 chervnya 2020 roku vidpovidno do Rozporyadzhennya Kabinetu Ministriv Ukrayini vid 707 r Pro viznachennya administrativnih centriv ta zatverdzhennya teritorij teritorialnih gromad Vinnickoyi oblasti uvijshlo do skladu Vendichanskoyi selishnoyi gromadi 17 lipnya 2020 roku v rezultati administrativno teritorialnoyi reformi ta likvidaciyi Mogiliv Podilskogo rajonu uvijshlo do skladu novoutvorenogo Mogiliv Podilskogo rajonu Vinnickoyi oblasti Pam yatkiCerkva Dmitra Solunskogo arhitekturnij tvir V Tropinina U 1990 roci bilya hramu bulo vstanovleno pam yatnik Vasilyu Tropininu avtor skulptor ta pismennik Mikola Krizhanivskij U seli ye pam yatnik Bogdanu Hmelnickomu sporudzhenij u 1954 roci Pam yatnik 149 voyinam odnoselchanam zagiblim na frontah Velikoyi Vitchiznyanoyi vijni Budinok v yakomu zhiv Mihajlo Kocyubinskij u 1879 1880 rr Pam yatnik 149 voyinam odnoselchanam zagiblim na frontah VVv Cerkva Dmitra Solunskogo Budinok v yakomu zhiv Mihajlo KocyubinskijVidomi lyudiVasil Tropinin 02 07 1894 s Kukavka 29 05 1974 tam samo ukrayinskij folklorist etnograf krayeznavec Nalagodiv zv yazki z naukovimi ustanovami Kiyeva ta Vinnici Zrobiv i peredav etnografichnij komisiyi VUAN ponad 300 zapisiv narodnih pisen bagatoh obryadiv Zajmavsya arheologiyeyu napisav istoriyu svogo sela doslidzhuvav istoriyu perebuvannya hudozhnika V A Tropinina v Kukavci U 30 ti roki zaznav represij 1953 r zasnuvav u seli krayeznavchij muzej PrimitkiMikola Krikun Podilske voyevodstvo u HV HVIII stolittyah statti i materiali Lviv 2011 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Propushenij abo porozhnij url dovidka PDF https shron3 chtyvo org ua Krykun Mykola Perepys Podilskoho kozatskoho polku 1659 roku pdf a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Propushenij abo porozhnij title dovidka Mikola Krikun Podilske voyevodstvo u HV HVIII stolittyah statti i materiali Lviv 2011 s 270 385 Kukavka Mogiliv Podilskij rajon Vinnicka oblast Istoriya mist i sil Ukrayinskoyi RSR ru RU Procitovano 6 listopada 2023 Kukavka s Cerkva sv Dmitra www pslava info Procitovano 8 listopada 2023 Kukavka castles com ua Procitovano 8 listopada 2023 Mista i sela Ukrayini Kukavka historytv at ua Procitovano 8 listopada 2023 Ansonika Kukavka Arhitekturni ta prirodni pam yatki Ukrayini angl Procitovano 8 listopada 2023 http mpmr gov ua uploads documents Kultura Biblioteky 5 mog pod kraeznavcha konferentsiya pdf a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Propushenij abo porozhnij url dovidka Arhiv originalu za 10 zhovtnya 2018 Procitovano 9 zhovtnya 2018 www memory gov ua Arhiv originalu za 14 grudnya 2019 Procitovano 14 grudnya 2019 www kmu gov ua ua Arhiv originalu za 4 bereznya 2021 Procitovano 31 zhovtnya 2021 Postanova Verhovnoyi Radi Ukrayini vid 17 lipnya 2020 roku 807 IX Pro utvorennya ta likvidaciyu rajoniv Lito 2019 yuvilejni dati krayeznavchogo kalendarya Lito 2019 Procitovano 7 listopada 2023 LiteraturaG P Dovganyuk O P Sknar O V Ushakov Kuka vka Istoriya mist i sil Ukrayinskoyi RSR u 26 t P T Tronko golova Golovnoyi redkolegiyi K Golovna redakciya URE AN URSR 1967 1974 tom Vinnicka oblast A F Olijnik golova redkolegiyi tomu 1972 788s S 431 438PosilannyaKukavka Informacijno piznavalnij portal Vinnicka oblast u skladi URSR 5 bereznya 2013 u Wayback Machine Na osnovi materialiv enciklopedichnogo vidannya pro istoriyu mist ta sil Ukrayini tom Istoriya mist i sil Ukrayinskoyi RSR Vinnicka oblast K Golovna redakciya URE AN URSR 1972 630 s Kukawka Wielka Slownik geograficzny Krolestwa Polskiego Warszawa Druk Wieku 1883 T IV S 853 pol UINP ta KP Dolya vidnajshli masove pohovannya voyiniv UNR na Vinnichchini 26 grudnya 2017 u Wayback Machine Ce nezavershena stattya z geografiyi Vinnickoyi oblasti Vi mozhete dopomogti proyektu vipravivshi abo dopisavshi yiyi