Олександр Олександрович Котов (12 серпня (30 липня ст. ст.) 1913, Тула — 7 січня 1981, Москва) — російський радянський шахіст і шаховий літератор. Міжнародний гросмейстер (1950), міжнародний арбітр із шахів.
Котов Олександр Олександрович | |
---|---|
![]() | |
Народився | 12 серпня 1913[1][3][2] Тула, Російська імперія |
Помер | 8 січня 1981[1][2] (67 років) Москва, СРСР |
Поховання | Кунцевський цвинтар |
Країна | ![]() |
Діяльність | шахіст, письменник-документаліст |
Членство | СП СРСР |
Нагороди | |
|
Учасник міжзональних турнірів у Сальтшебадені 1948 (4-те місце) і Стокгольмі 1952 (1-ше місце), а також турнірів претендентів у Будапешті 1950 (6-те м.) і Цюриху 1953 (8—9-те місця). Чемпіон СРСР 1948 (1-2-ге місця; з Бронштейном), віце-чемпіон СРСР 1939. Переможець шахових олімпіад 1952 і 1954 у складі збірної СРСР. Заслужений майстер спорту СРСР (1948). Орден Леніна (1944).
Життєпис
Батько — Олександр Єгорович Котов, слюсар Тульського збройового заводу.
Хлопець змалку любив шашки, а про шахи взнав уже в старших класах. Першими шаховими суперниками були однокласники, згодом ходив до парку біля стін Тульського кремля, де збиралися шахісти міста. 1928 року посів 4-те місце в чемпіонаті Тули. Чемпіон міста 1929 і 1930 років. Першим справжнім шаховим наставником був знаний місцевий шахіст Віталій Рудаков — працівник бібліотеки Тульського збройового заводу. Він допомагав Котову шукати шахову літературу та поглиблювати теоретичні знання.
1930 року вступив у щойно відкритий Тульський військово-механічний інститут. Виступав в обласних і міжобласних профспілкових турнірах за команду Тульського збройового заводу. На одному з профспілкових турнірів у Ленінграді (1933) показав найкращий результат на першій шахівниці. За правилами, найкращий шахіст на першій шахівниці отримає шанс зіграти матч за звання майстра. Однак Котов тоді мав тільки 2-гу категорію, а не першу, яка дає право змагатися за звання майстра. Молодому шахісту з Тули дозволили, як виняток, взяти участь у півфіналі відкритої першості Москви 1934 року. Там Котов поділив 1-2-ге місця з майбутнім майстром Олександром Чистяковим, який тоді мав 1-шу категорію.
Над дипломним проектом працював кілька місяців у Москві на заводі . Керівником роботи був начальником конструкторського бюро заводу Олександр Капустін. На початку 1935 року захистив у стінах Тульського військово-механічного інституту на оцінку «відмінно» дипломний проект «Складальний цех для випуску токарно-гвинторізних верстатів ДИП-200 кількістю 2000 штук на рік» і отримав диплом інженера-механіка з холодної обробки металів.
Після закінчення інституту переїхав у Москву. У чемпіонаті СРСР дебютував 1939 року, одразу посів друге місце (після М. Ботвинника). Чемпіон Москви (1941). Під час німецько-радянської війни Олександр Котов працював у конструкторському бюро, розробляючи нові мінометні системи. Саме йому належала ідея вдосконалення 120-міліметрового міномета. За нову модель ПМ-43 Олександр Котов отримав найвищу радянську нагороду — Орден Леніна (1944).
Учасник першого великого післявоєнного турніру — в Ґронінґені 1946 року. Загалом, зіграв посередньо (9,5 очка із 19; 10-12-те місця), однак в очних партіях зумів перемогти чемпіонів СРСР (Ботвинник), Голландії (Ейве) та США (Денкер).
Поділив з Давидом Бронштейном перше-друге місця в чемпіонаті Радянського Союзу 1948 року. Загалом, 9 разів грав у чемпіонаті СРСР, після війни також високі місця посідав 1945 (4-6-те місця) і 1949 року (5-7-ме місця). Наприкінці 1940-х почався період найбільших успіхів Котова. Результати в у Сальтшебадені 1948 (4-те місце) і Стокгольмі 1952 (1-ше місце — найвище шахове досягнення в кар'єрі), а також у турнірах претендентів у Будапешті 1950 (6-те м.) і Цюриху 1953 (8—9-те місця) показали, що Олександр Котов входив на той час до шахової еліти світу.
Таємниці оволодіння шаховою майстерністю він розкрив у низці книг і статей. Найвідоміші з них — «Таємниці мислення шахіста» (1970) і «Як стати гросмейстером» (1985), яка вийшла вже після смерті Котова.
Багато років присвятив вивченню життєвого і творчого шляху четвертого чемпіона світу з шахів, свого співвітчизника Олександра Алехіна. На декілька мов були перекладена його капітальна двотомна праця «Шахова спадщина Алехіна» і роман . Цей роман, присвячений життю Алехіна, став основою для написаного спільно з сценарію до фільму «Білий сніг Росії».
Голова правління Центрального шахового клубу СРСР (1956—1981). Був заступником голови . За спогадами шахового композитора Андрія Селіванова, Котов був різким противником включення до чемпіонатів СРСР із шахової композиції «неортодоксальних» жанрів (кооперативний мат, ). Головний арбітр чоловічих олімпіад 1972 і 1974, а також інших міжнародних змагань. Один із організаторів і ведучий телевізійної програми «Шахматная школа». Віце-президент Асоціації дружби і культурного співробітництва з країнами Латинської Америки (1959—1981). За заслуги в області шахів нагороджений орденом «Знак Пошани» (1957).
Етюди
Автор кількох етюдів.
Розв'язання етюду 1945 року: 1. f7 Т:a2+ 2. Кf6 Тa8 3. Кe8 Тa6+ 4. Крg5! (Білий король не сміє стати ні на сьому горизонталь через 4. … Тa7, ні на лінію «f» через 4. … Тa1(a2) з нічиєю) 4. … Тa5+ 5. Крg4 Тa4+ 6. Крg3(f3) Тa3+ 7. Крf2(e2) Тa2+ 8. Крe3 (Перейшовши благополучно через небезпечну вертикаль «f», білий король починає сходження вверх) 8. … Тa3+ 9. Крe4 Тa4+ 10. Крe5 Тa5+ 11. Крe6 Тa6+ 12. Крd7 Тa7+ 13. Крc7 із перемогою. Марш білого короля подібний до розв'язання етюду М. Карштедта 1911 року.
Розв'язання етюду 1977 року: 1. Сf1+ Крg3 2. e8Ф! Т:e8 3. deT! С:e8 4. Кd7 С:d7 5. b8К! Сf5 6. a8С! з перемогою. Етюд дивує незвичайними перетвореннями.
|
|
Вибрані партії
a | b | c | d | e | f | g | h | ||
8 | ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() | 8 | |||||||
7 | 7 | ||||||||
6 | 6 | ||||||||
5 | 5 | ||||||||
4 | 4 | ||||||||
3 | 3 | ||||||||
2 | 2 | ||||||||
1 | 1 | ||||||||
a | b | c | d | e | f | g | h |
Деякі опубліковані в книгах партії, як взірці спортивних і творчих досягнень шахіста.
- Ботвинник — Котов, Ґронінґен, 1946
- Захист Німцовича ((E24))
Коментує Михайло Ботвинник:
1. d4 Кf6 2. c4 e6 3. Кc3 Сb4 4. a3 С:c3+ 5. bc d5 6. cd ed 7. Сg5 …
У наступні роки було підтверджено, що ферзевий слон білих у цьому варіанті найкраще стоїть на c1. Тепер чорні легко вирівнюють гру.
7. … c5 8. f3 h6 9. С:f6 Ф:f6 10. e3 0-0 11. Кe2 Тe8 12. Крf2 Фe7 13. Фd2 Кd7 14. Кf4 …
На той момент я мав 11½ із 13 очок і зовсім втратив відчуття небезпеки. Після цього ходу не є безпечна позиція ні коня, ні пішака e3. Правильно було 14. Кg3 з можливістю перевести коня на f1: позиція білих була би достатньо міцна.
14. … Кf6 15. Сd3 Сd7 16. h3 Фd6 17. Тhb1 …
Білі не можуть знайти правильний план! Потрібно було ходити 17. h4. Туру треба було тимчасово ставити на h1 для захисту поля h2.
17. … b6 18. Сf1 Тe7 19. a4 Тae8 20. Тe1 c4! 21. g4 … Білі зовсім розгубились, так і оговтавшись від несподіваного 20. … c4! (див. діаграму)
21. … g5! 22. Кe2 Т:e3!
Точно розраховано. Після 23. Ф:e3 Фh2+ 24. Сg2 Т:e3 25. Кр:e3 Ф:g2 26. Тh1 Кe4! чорні залишаються з матеріальною перевагою.
23. Кg3 Ф:g3+! 24. Кр:g3 Кe4+. Білі здались.
- Котов — Керес, Будапешт, 1950
- Захист Німцовича (E24)
Коментує Олександр Котов:
a | b | c | d | e | f | g | h | ||
8 | ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() | 8 | |||||||
7 | 7 | ||||||||
6 | 6 | ||||||||
5 | 5 | ||||||||
4 | 4 | ||||||||
3 | 3 | ||||||||
2 | 2 | ||||||||
1 | 1 | ||||||||
a | b | c | d | e | f | g | h |
1. d4 Кf6 2. c4 e6 3. Кc3 Сb4 4. a3 С:c3+ 5. bc Кc6
Одна із систем захисту, яка була в моді на той час. Мені вона не видається надійною. Перспективніше, на мій погляд, 5. … 0-0, 6. … d6 7. … e5 або 5. … c5.
6. f3 b6 7. e4 Сa6 8. e5! …
Білі відкидають назад коня чорних і відкривають важливу діагональ своєму білопольному слону.
8. … Кg8 9. Кh3 Кa5 10. Фa4 Кe7 11. Сd3 0-0 12. Сg5! …
Перший із серії атакувальних ходів, які дають білим перевагу.
12. … h6 13. Сh4 d5?
Серйозна помилка. Єдиним способом захисту було 13. … Фe8, але й тоді білі стоять краще.
14. Сb1! g5 15. Фc2 Кg6 16. Кf4!! … (див. діаграму)
Несподіваний ефективний удар. Білі знищують коня g6 і отримують доступ до чорного короля.
16. … gh 17. К:g6 Тe8
Практично сильніше було 17. f5, жертвуючи якість; тепер же атака білих усе вирішує.
18. Кh8! …
Новий комбінаційний удар. Чужий кінь вривається у табір чорних, на підступах до нього білий ферзь і слон b1. Пішакове прикриття королівського флангу підривають і починається переслідування чорного короля по всій шахівниці.
18. … Тe7 19. Фh7+ Крf8 20. f4 К:c4 21. f5! ef 22. 0-0 Сc8 23. С:f5 С:f5 24. Т:f5 Крe8 25. Т:f7 Крd7 26. Фf5+ Крc6 27. Фf6+ Крd7 28. e6+ Крc6 29. Т:e7 Ф:h8 30. Т:c7+! Крb5 31. Фe7 a5 32. Фd7+ Крa6 33. Тb1. Чорні здались.
- Котов — Елісказес, Сальтшебаден, 1952
- Відхилений ферзевий гамбіт ((D51))
1. d4 d5 2. c4 e6 3. Кc3 Кf6 4. Сg5 Кbd7 5. e3 c6 6. Фc2 Фa5 7. cd К:d5 8. e4 К:c3 9. Сd2 e5 10. bc ed 11. cd Сb4 12. Тb1 С:d2+ 13. Ф:d2 Ф:d2+ 14. Кр:d2 Кb6 15. Сd3 Сe6 16. a4 0-0-0 17. Кe2 К:a4 18. Тa1 Кb2 19. Т:a7 Крb8 20. Тha1 Сc4 21. С:c4 К:c4+ 22. Крd3 Кb6 23. g4 Крc7 24. f4 Тd7 25. Т7a5 Тhd8 26. Тg5 f6 27. Тga5 Кc8 28. f5 g5 29. h4 h6 30. hg hg 31. Тh1 Кd6 32. Тh6 Тe7 33. Кc3 Тde8 34. e5 fe 35. Кd5+ cd 36. Тc5+ Крb8 37. Т:d6 ed 38. Тc:d5 Тe3+ 39. Крc4 Тc8+ 40. Кр:d4 Тg3 41. f6 Т:g4+ 42. Крe5 Тf4 43. Тd8 Т:d8 44. Т:d8+ Крc7 45. Тg8 Крd7 46. Тg7+ Крe8 47. Т:b7 Тf2 48. Крe6 Тe2+ 49. Крf5 g4 50. Крg6 Тf2 51. f7+ Крf8 52. Тb8+ Крe7 53. Тe8+. Чорні здались.
Праці
- Котова
- Белка в колесе: Рассказы.- М.: Мол. гвардия, 1967.- 159 с.
- В шутку и всерьез.- 2-е изд.- Калуга: Приок. кн. изд-во, 1966.- 276 с.: ил.
- Записки шахматиста.- Тула: Кн. изд-во, 1960.- 320 с.
- Мастерство.- М.: Сов. Россия, 1975.- 222 с.
- Международный шахматный турнир. Венеция, 1950 г.: Сб. партий.- М.: Физкультура и спорт, 1952.- 268 с.: ил.
- Похищение Прозерпины.- М.: Мол. гвардия, 1961.- 159 с.
- Советская шахматная школа / А.Котов, М.Юдович.- М.: Физкультура и спорт, 1951.- 327 с.
- Уральский самоцвет.- 2-е изд., испр. и доп.- М.: Сов. Россия, 1980.- 372 с., 17 л. илл., 1 портр.
- Шахматное наследие Алехина: В 2-х т.- 2-е изд., перераб. и доп.- М.: Физкультура и спорт, 1982.
- Т.1.- 383 с.: ил.
- Т.2.- 400 с.: ил.
Див. також
Примітки
- SNAC — 2010.
- Babelio — 2007.
- Bibliothèque nationale de France BNF: платформа відкритих даних — 2011.
- Селиванов, Андрей Владимирович. Шахматы: сборник избранных задач гроссмейстера Якова Владимирова. — Москва: Астрель, 2012. — С. 266-267.
- Советский шахматный этюд : Сборник / [Критич. очерк "Шахматная поэзия" А. С. Гурвич]; Сост.: А. П. Казанцев, Р. М. Кофман, М. С. Либуркин. — Москва: Физкультура и спорт, 1955. — С. 449-450.
- Александр Ставринецкий, Рекорд, еще рекорд... [ 30 травня 2016 у Wayback Machine.] (рос.)
- Малкин, 1985, с. 46—47.
- Малкин, 1985, с. 113—115.
- Біографічний нарис Тульської універсальної обласної наукової бібліотеки[недоступне посилання з липня 2019] (рос.)
Джерела
Вікіцитати містять висловлювання від або про: Котов Олександр Олександрович (шахіст) |
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Олександр Олександрович Котов |
- Шахматный словарь. — Москва : Физкультура и спорт, 1964. — С. 559—560.
- Александр Котов / Авт.-сост. Ф. М. Малкин. — Москва : Физкультура и спорт, 1985. — 239 с. ()
- W. Litmanowicz, J. Giżycki, Szachy od A do Z, Warszawa, Sport i Turystyka, 1986, t. 1, ss. 469—470.
- Шахматы: энциклопедический словарь / гл. ред. А. Е. Карпов. — Москва: Советская энциклопедия, 1990. — С. 178—179.
- Партії Олександра Котова в базі Chessgames
- Особова картка Олександра Котова на сайті 365chess.com
- Виступи на шахових олімпіадах
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
U Vikipediyi ye statti pro inshih lyudej iz prizvishem Kotov Oleksandr Oleksandrovich Kotov 12 serpnya 30 lipnya st st 1913 Tula 7 sichnya 1981 Moskva rosijskij radyanskij shahist i shahovij literator Mizhnarodnij grosmejster 1950 mizhnarodnij arbitr iz shahiv Kotov Oleksandr OleksandrovichNarodivsya12 serpnya 1913 1913 08 12 1 3 2 Tula Rosijska imperiyaPomer8 sichnya 1981 1981 01 08 1 2 67 rokiv Moskva SRSRPohovannyaKuncevskij cvintarKrayina SRSRDiyalnistshahist pismennik dokumentalistChlenstvoSP SRSRNagorodiVislovlyuvannya u Vikicitatah Mediafajli u Vikishovishi Uchasnik mizhzonalnih turniriv u Saltshebadeni 1948 4 te misce i Stokgolmi 1952 1 she misce a takozh turniriv pretendentiv u Budapeshti 1950 6 te m i Cyurihu 1953 8 9 te miscya Chempion SRSR 1948 1 2 ge miscya z Bronshtejnom vice chempion SRSR 1939 Peremozhec shahovih olimpiad 1952 i 1954 u skladi zbirnoyi SRSR Zasluzhenij majster sportu SRSR 1948 Orden Lenina 1944 ZhittyepisBatko Oleksandr Yegorovich Kotov slyusar Tulskogo zbrojovogo zavodu Hlopec zmalku lyubiv shashki a pro shahi vznav uzhe v starshih klasah Pershimi shahovimi supernikami buli odnoklasniki zgodom hodiv do parku bilya stin Tulskogo kremlya de zbiralisya shahisti mista 1928 roku posiv 4 te misce v chempionati Tuli Chempion mista 1929 i 1930 rokiv Pershim spravzhnim shahovim nastavnikom buv znanij miscevij shahist Vitalij Rudakov pracivnik biblioteki Tulskogo zbrojovogo zavodu Vin dopomagav Kotovu shukati shahovu literaturu ta pogliblyuvati teoretichni znannya 1930 roku vstupiv u shojno vidkritij Tulskij vijskovo mehanichnij institut Vistupav v oblasnih i mizhoblasnih profspilkovih turnirah za komandu Tulskogo zbrojovogo zavodu Na odnomu z profspilkovih turniriv u Leningradi 1933 pokazav najkrashij rezultat na pershij shahivnici Za pravilami najkrashij shahist na pershij shahivnici otrimaye shans zigrati match za zvannya majstra Odnak Kotov todi mav tilki 2 gu kategoriyu a ne pershu yaka daye pravo zmagatisya za zvannya majstra Molodomu shahistu z Tuli dozvolili yak vinyatok vzyati uchast u pivfinali vidkritoyi pershosti Moskvi 1934 roku Tam Kotov podiliv 1 2 ge miscya z majbutnim majstrom Oleksandrom Chistyakovim yakij todi mav 1 shu kategoriyu Nad diplomnim proektom pracyuvav kilka misyaciv u Moskvi na zavodi Kerivnikom roboti buv nachalnikom konstruktorskogo byuro zavodu Oleksandr Kapustin Na pochatku 1935 roku zahistiv u stinah Tulskogo vijskovo mehanichnogo institutu na ocinku vidminno diplomnij proekt Skladalnij ceh dlya vipusku tokarno gvintoriznih verstativ DIP 200 kilkistyu 2000 shtuk na rik i otrimav diplom inzhenera mehanika z holodnoyi obrobki metaliv Pislya zakinchennya institutu pereyihav u Moskvu U chempionati SRSR debyutuvav 1939 roku odrazu posiv druge misce pislya M Botvinnika Chempion Moskvi 1941 Pid chas nimecko radyanskoyi vijni Oleksandr Kotov pracyuvav u konstruktorskomu byuro rozroblyayuchi novi minometni sistemi Same jomu nalezhala ideya vdoskonalennya 120 milimetrovogo minometa Za novu model PM 43 Oleksandr Kotov otrimav najvishu radyansku nagorodu Orden Lenina 1944 Uchasnik pershogo velikogo pislyavoyennogo turniru v Groningeni 1946 roku Zagalom zigrav poseredno 9 5 ochka iz 19 10 12 te miscya odnak v ochnih partiyah zumiv peremogti chempioniv SRSR Botvinnik Gollandiyi Ejve ta SShA Denker Podiliv z Davidom Bronshtejnom pershe druge miscya v chempionati Radyanskogo Soyuzu 1948 roku Zagalom 9 raziv grav u chempionati SRSR pislya vijni takozh visoki miscya posidav 1945 4 6 te miscya i 1949 roku 5 7 me miscya Naprikinci 1940 h pochavsya period najbilshih uspihiv Kotova Rezultati v u Saltshebadeni 1948 4 te misce i Stokgolmi 1952 1 she misce najvishe shahove dosyagnennya v kar yeri a takozh u turnirah pretendentiv u Budapeshti 1950 6 te m i Cyurihu 1953 8 9 te miscya pokazali sho Oleksandr Kotov vhodiv na toj chas do shahovoyi eliti svitu Tayemnici ovolodinnya shahovoyu majsternistyu vin rozkriv u nizci knig i statej Najvidomishi z nih Tayemnici mislennya shahista 1970 i Yak stati grosmejsterom 1985 yaka vijshla vzhe pislya smerti Kotova Bagato rokiv prisvyativ vivchennyu zhittyevogo i tvorchogo shlyahu chetvertogo chempiona svitu z shahiv svogo spivvitchiznika Oleksandra Alehina Na dekilka mov buli perekladena jogo kapitalna dvotomna pracya Shahova spadshina Alehina i roman Cej roman prisvyachenij zhittyu Alehina stav osnovoyu dlya napisanogo spilno z scenariyu do filmu Bilij snig Rosiyi Golova pravlinnya Centralnogo shahovogo klubu SRSR 1956 1981 Buv zastupnikom golovi Za spogadami shahovogo kompozitora Andriya Selivanova Kotov buv rizkim protivnikom vklyuchennya do chempionativ SRSR iz shahovoyi kompoziciyi neortodoksalnih zhanriv kooperativnij mat Golovnij arbitr cholovichih olimpiad 1972 i 1974 a takozh inshih mizhnarodnih zmagan Odin iz organizatoriv i veduchij televizijnoyi programi Shahmatnaya shkola Vice prezident Asociaciyi druzhbi i kulturnogo spivrobitnictva z krayinami Latinskoyi Ameriki 1959 1981 Za zaslugi v oblasti shahiv nagorodzhenij ordenom Znak Poshani 1957 EtyudiAvtor kilkoh etyudiv Rozv yazannya etyudu 1945 roku 1 f7 T a2 2 Kf6 Ta8 3 Ke8 Ta6 4 Krg5 Bilij korol ne smiye stati ni na somu gorizontal cherez 4 Ta7 ni na liniyu f cherez 4 Ta1 a2 z nichiyeyu 4 Ta5 5 Krg4 Ta4 6 Krg3 f3 Ta3 7 Krf2 e2 Ta2 8 Kre3 Perejshovshi blagopoluchno cherez nebezpechnu vertikal f bilij korol pochinaye shodzhennya vverh 8 Ta3 9 Kre4 Ta4 10 Kre5 Ta5 11 Kre6 Ta6 12 Krd7 Ta7 13 Krc7 iz peremogoyu Marsh bilogo korolya podibnij do rozv yazannya etyudu M Karshtedta 1911 roku Rozv yazannya etyudu 1977 roku 1 Sf1 Krg3 2 e8F T e8 3 deT S e8 4 Kd7 S d7 5 b8K Sf5 6 a8S z peremogoyu Etyud divuye nezvichajnimi peretvorennyami Shahmaty v SSSR 1945 abcdefgh 8877 66 55 44 33 22 11 abcdefgh Peremoga 64 1977 abcdefgh 8877 66 55 44 33 22 11 abcdefgh PeremogaVibrani partiyiBotvinnik Kotov abcdefgh 8877 66 55 44 33 22 11 abcdefgh Poziciya pislya 21 g4 Deyaki opublikovani v knigah partiyi yak vzirci sportivnih i tvorchih dosyagnen shahista Botvinnik Kotov Groningen 1946 Zahist Nimcovicha E24 Komentuye Mihajlo Botvinnik 1 d4 Kf6 2 c4 e6 3 Kc3 Sb4 4 a3 S c3 5 bc d5 6 cd ed 7 Sg5 U nastupni roki bulo pidtverdzheno sho ferzevij slon bilih u comu varianti najkrashe stoyit na c1 Teper chorni legko virivnyuyut gru 7 c5 8 f3 h6 9 S f6 F f6 10 e3 0 0 11 Ke2 Te8 12 Krf2 Fe7 13 Fd2 Kd7 14 Kf4 Na toj moment ya mav 11 iz 13 ochok i zovsim vtrativ vidchuttya nebezpeki Pislya cogo hodu ne ye bezpechna poziciya ni konya ni pishaka e3 Pravilno bulo 14 Kg3 z mozhlivistyu perevesti konya na f1 poziciya bilih bula bi dostatno micna 14 Kf6 15 Sd3 Sd7 16 h3 Fd6 17 Thb1 Bili ne mozhut znajti pravilnij plan Potribno bulo hoditi 17 h4 Turu treba bulo timchasovo staviti na h1 dlya zahistu polya h2 17 b6 18 Sf1 Te7 19 a4 Tae8 20 Te1 c4 21 g4 Bili zovsim rozgubilis tak i ogovtavshis vid nespodivanogo 20 c4 div diagramu 21 g5 22 Ke2 T e3 Tochno rozrahovano Pislya 23 F e3 Fh2 24 Sg2 T e3 25 Kr e3 F g2 26 Th1 Ke4 chorni zalishayutsya z materialnoyu perevagoyu 23 Kg3 F g3 24 Kr g3 Ke4 Bili zdalis Kotov Keres Budapesht 1950 Zahist Nimcovicha E24 Komentuye Oleksandr Kotov Kotov Keres abcdefgh 8877 66 55 44 33 22 11 abcdefgh Poziciya pislya 16 Kf4 1 d4 Kf6 2 c4 e6 3 Kc3 Sb4 4 a3 S c3 5 bc Kc6 Odna iz sistem zahistu yaka bula v modi na toj chas Meni vona ne vidayetsya nadijnoyu Perspektivnishe na mij poglyad 5 0 0 6 d6 7 e5 abo 5 c5 6 f3 b6 7 e4 Sa6 8 e5 Bili vidkidayut nazad konya chornih i vidkrivayut vazhlivu diagonal svoyemu bilopolnomu slonu 8 Kg8 9 Kh3 Ka5 10 Fa4 Ke7 11 Sd3 0 0 12 Sg5 Pershij iz seriyi atakuvalnih hodiv yaki dayut bilim perevagu 12 h6 13 Sh4 d5 Serjozna pomilka Yedinim sposobom zahistu bulo 13 Fe8 ale j todi bili stoyat krashe 14 Sb1 g5 15 Fc2 Kg6 16 Kf4 div diagramu Nespodivanij efektivnij udar Bili znishuyut konya g6 i otrimuyut dostup do chornogo korolya 16 gh 17 K g6 Te8 Praktichno silnishe bulo 17 f5 zhertvuyuchi yakist teper zhe ataka bilih use virishuye 18 Kh8 Novij kombinacijnij udar Chuzhij kin vrivayetsya u tabir chornih na pidstupah do nogo bilij ferz i slon b1 Pishakove prikrittya korolivskogo flangu pidrivayut i pochinayetsya peresliduvannya chornogo korolya po vsij shahivnici 18 Te7 19 Fh7 Krf8 20 f4 K c4 21 f5 ef 22 0 0 Sc8 23 S f5 S f5 24 T f5 Kre8 25 T f7 Krd7 26 Ff5 Krc6 27 Ff6 Krd7 28 e6 Krc6 29 T e7 F h8 30 T c7 Krb5 31 Fe7 a5 32 Fd7 Kra6 33 Tb1 Chorni zdalis Kotov Eliskazes Saltshebaden 1952 Vidhilenij ferzevij gambit D51 1 d4 d5 2 c4 e6 3 Kc3 Kf6 4 Sg5 Kbd7 5 e3 c6 6 Fc2 Fa5 7 cd K d5 8 e4 K c3 9 Sd2 e5 10 bc ed 11 cd Sb4 12 Tb1 S d2 13 F d2 F d2 14 Kr d2 Kb6 15 Sd3 Se6 16 a4 0 0 0 17 Ke2 K a4 18 Ta1 Kb2 19 T a7 Krb8 20 Tha1 Sc4 21 S c4 K c4 22 Krd3 Kb6 23 g4 Krc7 24 f4 Td7 25 T7a5 Thd8 26 Tg5 f6 27 Tga5 Kc8 28 f5 g5 29 h4 h6 30 hg hg 31 Th1 Kd6 32 Th6 Te7 33 Kc3 Tde8 34 e5 fe 35 Kd5 cd 36 Tc5 Krb8 37 T d6 ed 38 Tc d5 Te3 39 Krc4 Tc8 40 Kr d4 Tg3 41 f6 T g4 42 Kre5 Tf4 43 Td8 T d8 44 T d8 Krc7 45 Tg8 Krd7 46 Tg7 Kre8 47 T b7 Tf2 48 Kre6 Te2 49 Krf5 g4 50 Krg6 Tf2 51 f7 Krf8 52 Tb8 Kre7 53 Te8 Chorni zdalis PraciKotova Belka v kolese Rasskazy M Mol gvardiya 1967 159 s V shutku i vserez 2 e izd Kaluga Priok kn izd vo 1966 276 s il Zapiski shahmatista Tula Kn izd vo 1960 320 s Masterstvo M Sov Rossiya 1975 222 s Mezhdunarodnyj shahmatnyj turnir Veneciya 1950 g Sb partij M Fizkultura i sport 1952 268 s il Pohishenie Prozerpiny M Mol gvardiya 1961 159 s Sovetskaya shahmatnaya shkola A Kotov M Yudovich M Fizkultura i sport 1951 327 s Uralskij samocvet 2 e izd ispr i dop M Sov Rossiya 1980 372 s 17 l ill 1 portr Shahmatnoe nasledie Alehina V 2 h t 2 e izd pererab i dop M Fizkultura i sport 1982 T 1 383 s il T 2 400 s il Div takozhShahova slipotaPrimitkiSNAC 2010 d Track Q29861311 Babelio 2007 d Track Q2877812 Bibliotheque nationale de France BNF platforma vidkritih danih 2011 d Track Q19938912d Track Q54837d Track Q193563 Selivanov Andrej Vladimirovich Shahmaty sbornik izbrannyh zadach grossmejstera Yakova Vladimirova Moskva Astrel 2012 S 266 267 Sovetskij shahmatnyj etyud Sbornik Kritich ocherk Shahmatnaya poeziya A S Gurvich Sost A P Kazancev R M Kofman M S Liburkin Moskva Fizkultura i sport 1955 S 449 450 Aleksandr Stavrineckij Rekord eshe rekord 30 travnya 2016 u Wayback Machine ros Malkin 1985 s 46 47 Malkin 1985 s 113 115 Biografichnij naris Tulskoyi universalnoyi oblasnoyi naukovoyi biblioteki nedostupne posilannya z lipnya 2019 ros DzherelaVikicitati mistyat vislovlyuvannya vid abo pro Kotov Oleksandr Oleksandrovich shahist Vikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Oleksandr Oleksandrovich Kotov Shahmatnyj slovar Moskva Fizkultura i sport 1964 S 559 560 Aleksandr Kotov Avt sost F M Malkin Moskva Fizkultura i sport 1985 239 s W Litmanowicz J Gizycki Szachy od A do Z Warszawa Sport i Turystyka 1986 t 1 ss 469 470 Shahmaty enciklopedicheskij slovar gl red A E Karpov Moskva Sovetskaya enciklopediya 1990 S 178 179 Partiyi Oleksandra Kotova v bazi Chessgames Osobova kartka Oleksandra Kotova na sajti 365chess com Vistupi na shahovih olimpiadah