Корне́т (фр. cornette, від італ. corno — «кавалерійський прапорець з двома хвостами») — військове звання армій низки країн, переважно в кавалерії. Назва походить від посади прапороносця при командирі (аналогічне походження мають звання хорунжого і прапорщика). У давньоримській кінноті схожий чин мав назву «драконарій».
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODBMelF5THpBelh6TXlOVjlDYjI5clgybHNiSFZ6ZEhKaGRHbHZibk5mYjJaZlNHbHpkRzl5YVdOaGJGOWtaWE5qY21sd2RHbHZibDl2Wmw5MGFHVmZZMnh2ZEdobGMxOWhibVJmZDJWaGNHOXVjMTl2Wmw5U2RYTnphV0Z1WDNSeWIyOXdjeTVxY0djdk1qVXdjSGd0TUROZk16STFYMEp2YjJ0ZmFXeHNkWE4wY21GMGFXOXVjMTl2Wmw5SWFYTjBiM0pwWTJGc1gyUmxjMk55YVhCMGFXOXVYMjltWDNSb1pWOWpiRzkwYUdWelgyRnVaRjkzWldGd2IyNXpYMjltWDFKMWMzTnBZVzVmZEhKdmIzQnpMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
Вперше звання корнет з'явилося за часів англійської громадянської війни. Ранг існував у кавалерії багатьох армій світу, таких як Швеція (швед. kornett), Російська імперія (рос. корнет), та континентальна армія США під час війни за незалежність.
У Російській імперії звання корнета — первинний обер-офіцерський чин (звання) і посада в кавалерії (за винятком козаків) до 1917 року, а в арміях білого руху дещо довше. Було введене імператрицею Анною Іоаннівною для кавалерії в 1731 році замість звання прапорщика або фендрика; спочатку належало до XIV класу Табелі про ранги. Скасоване Катериною II в 1765 році, відновлене її сином Павлом I в 1798 році.
В результаті реформи 1884 року звання корнета переводиться в XII клас, але при цьому на відміну від армійського прапорщика воно не є факультативним званням воєнного часу. Корнети вважалися на клас нижче за армійських підпоручиків, але носили такі ж погони, при цьому звання підпоручик в кавалерії не було.
Див. також
Примітки
- Етимологічний словник української мови : в 7 т. / редкол.: О. С. Мельничук (гол. ред.) та ін. — К. : Наукова думка, 1989. — Т. 3 : Кора — М / Ін-т мовознавства ім. О. О. Потебні АН УРСР ; укл.: Р. В. Болдирєв та ін. — 552 с. — .
Посилання
- Корнет [ 28 вересня 2011 у Wayback Machine.] (рос.)
- (рос.)
- (рос.)
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Korne t fr cornette vid ital corno kavalerijskij praporec z dvoma hvostami vijskove zvannya armij nizki krayin perevazhno v kavaleriyi Nazva pohodit vid posadi praporonoscya pri komandiri analogichne pohodzhennya mayut zvannya horunzhogo i praporshika U davnorimskij kinnoti shozhij chin mav nazvu drakonarij Kornet Kirasirskogo polku z 1756 do 1762 roku U Vikipediyi ye statti pro inshi znachennya cogo termina Kornet Vpershe zvannya kornet z yavilosya za chasiv anglijskoyi gromadyanskoyi vijni Rang isnuvav u kavaleriyi bagatoh armij svitu takih yak Shveciya shved kornett Rosijska imperiya ros kornet ta kontinentalna armiya SShA pid chas vijni za nezalezhnist U Rosijskij imperiyi zvannya korneta pervinnij ober oficerskij chin zvannya i posada v kavaleriyi za vinyatkom kozakiv do 1917 roku a v armiyah bilogo ruhu desho dovshe Bulo vvedene imperatriceyu Annoyu Ioannivnoyu dlya kavaleriyi v 1731 roci zamist zvannya praporshika abo fendrika spochatku nalezhalo do XIV klasu Tabeli pro rangi Skasovane Katerinoyu II v 1765 roci vidnovlene yiyi sinom Pavlom I v 1798 roci V rezultati reformi 1884 roku zvannya korneta perevoditsya v XII klas ale pri comu na vidminu vid armijskogo praporshika vono ne ye fakultativnim zvannyam voyennogo chasu Korneti vvazhalisya na klas nizhche za armijskih pidporuchikiv ale nosili taki zh pogoni pri comu zvannya pidporuchik v kavaleriyi ne bulo Div takozhKadet Yunker Ober fenrihPrimitkiEtimologichnij slovnik ukrayinskoyi movi v 7 t redkol O S Melnichuk gol red ta in K Naukova dumka 1989 T 3 Kora M In t movoznavstva im O O Potebni AN URSR ukl R V Boldiryev ta in 552 s ISBN 5 12 001263 9 PosilannyaKornet 28 veresnya 2011 u Wayback Machine ros ros ros