Хари́тя Мусі́ївна Кононе́нко (* 18 жовтня 1900, Миколаївка Кременчуцького повіту — нині Полтавської області — † 15 жовтня 1943, Рівне) — українська громадська діячка, журналістка. Виховувалась в родині своєї тітки О'Коннор-Вілінської Валерії й дядька Олександра Вілінського.
Харитя Кононенко | |
---|---|
![]() | |
Ім'я при народженні | Харитя Мусіївна Кононенко |
Народилася | 18 жовтня 1900 Миколаївка, Кременчуцький повіт |
Померла | 15 жовтня 1943 (42 роки) Рівне |
Громадянство | |
Діяльність | громадська активістка |
Alma mater | Карлів університет |
|
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2ZFdzdk1pOHlPUzlKYldGblpYTWxSREFsUVRVbFJEQWxRakFsUkRFbE9EQWxSREFsUWpnbFJERWxPRElsUkRFbE9FWmZKVVF3SlRsQkpVUXdKVUpGSlVRd0pVSkVKVVF3SlVKRkpVUXdKVUpFSlVRd0pVSTFKVVF3SlVKRUpVUXdKVUpCSlVRd0pVSkZMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
Життєпис
Дочка поета Мусія Кононенка. 1917—1918 — членка осередку середньошкільників у Києві. Студенткою разом з подругами брала участь у траурному похороні героїв Крут. 1918 року виїхала до Швейцарії — Вілінський призначений консулом УНР.
1921 року стала членом Української національної секції Міжнародної Ліги миру і свободи, заснованої у Відні, редагує жіночу сторінку газети «Діло». В складі Пласту у Подєбрадах (там родина проживала з 1920-го) і Празі, членкиня Українського Пластового Комітету в Празі; закінчила Українську Господарчу Академію та Карлів університет — отримала ступінь доктора філософії; писала прозу та поезію.
Стала співзасновницею Союзу українок Канади — 1925, працювала в інституті ім. Петра Могили.
У 1928 році повертається до Чехо-Словаччини й бере участь в українському громадському житті на Закарпатті та у Празі. 1930 року переїздить до Галичини.
1939 захистила докторантуру права в УВУ, також — доктор економічних наук.
1941—1943 — одна з керівників леґального Українського Червоного Хреста на Волині з осередком в Рівному, займалася з колегинями відродженням «Просвіти».
Після заборони німцями діяльності УЧХ організувала і очолила «Суспільну опіку відділу охорони народного здоров'я». Підтримувала зв'язок з УПА, постачала повстанцям медикаменти, посилала до них медичний персонал.
Багато теплих слів про її діяльность залишив на сторінках своїх мемуарів «Армія без держави» отаман Т. Бульба-Боровець. Також багато зробила для порятунку радянських полонених у німецьких концтборах — на її заклик тисячі рівненців зголошуються бути родичами полонених червоноармійців.
16 липня 1943 заарештована німцями за співпрацю з ОУН і УПА.
15 жовтня 1943 у результаті чергової провокації штатного терориста Кузнєцова, розстріляні в'язні рівненської тюрми — в основному українська інтелігенція — близько 500 арештованих — в яру, поблизу сучасної вулиці Степана Бандери. Тіло її спалене.
“Українські люди! Мешканці міста Рівного! Коли ви будете проходити біля того пам’ятника*, пам’ятайте, що його поставлено провокаторові за знищення дуже вартісних ваших братів і сестер, числом понад півтисячі. А в тому було знищено життя великої гуманістки, невтомної діячки на допомогу всім людям, які допомоги потребували, – Хариті Кононенко. Що їй завдячувало своїм життям тисячі і тисячі полонених, покривджених, вбогих, немічних. Не забудьте цього ніколи”.
- Пам'ятника Кузнецову.
На вулиці Соборній в Рівному в її честь встановлена пропам'ятна дошка.
Джерела
- — Пласт
- У бібліотечці Музею Уласа Самчука — нова книга [ 26 березня 2017 у Wayback Machine.] — Літературний музей Уласа Самчука в Рівному
- — Україна: Історія великого народу
- Харитина — це милосердя [ 6 вересня 2014 у Wayback Machine.] — Слово просвіти, 2013/09/26
- Заради єдності [ 26 березня 2017 у Wayback Machine.] — День, 18 січня 2013
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Hari tya Musi yivna Konone nko 18 zhovtnya 1900 Mikolayivka Kremenchuckogo povitu nini Poltavskoyi oblasti 15 zhovtnya 1943 Rivne ukrayinska gromadska diyachka zhurnalistka Vihovuvalas v rodini svoyeyi titki O Konnor Vilinskoyi Valeriyi j dyadka Oleksandra Vilinskogo Haritya KononenkoIm ya pri narodzhenniHaritya Musiyivna KononenkoNarodilasya18 zhovtnya 1900 1900 10 18 Mikolayivka Kremenchuckij povitPomerla15 zhovtnya 1943 1943 10 15 42 roki RivneGromadyanstvo UkrayinaDiyalnistgromadska aktivistkaAlma materKarliv universitet Mediafajli u Vikishovishi U Vikipediyi ye statti pro inshih lyudej iz prizvishem Kononenko ZhittyepisDochka poeta Musiya Kononenka 1917 1918 chlenka oseredku serednoshkilnikiv u Kiyevi Studentkoyu razom z podrugami brala uchast u traurnomu pohoroni geroyiv Krut 1918 roku viyihala do Shvejcariyi Vilinskij priznachenij konsulom UNR 1921 roku stala chlenom Ukrayinskoyi nacionalnoyi sekciyi Mizhnarodnoyi Ligi miru i svobodi zasnovanoyi u Vidni redaguye zhinochu storinku gazeti Dilo V skladi Plastu u Podyebradah tam rodina prozhivala z 1920 go i Prazi chlenkinya Ukrayinskogo Plastovogo Komitetu v Prazi zakinchila Ukrayinsku Gospodarchu Akademiyu ta Karliv universitet otrimala stupin doktora filosofiyi pisala prozu ta poeziyu Stala spivzasnovniceyu Soyuzu ukrayinok Kanadi 1925 pracyuvala v instituti im Petra Mogili U 1928 roci povertayetsya do Cheho Slovachchini j bere uchast v ukrayinskomu gromadskomu zhitti na Zakarpatti ta u Prazi 1930 roku pereyizdit do Galichini 1939 zahistila doktoranturu prava v UVU takozh doktor ekonomichnih nauk 1941 1943 odna z kerivnikiv legalnogo Ukrayinskogo Chervonogo Hresta na Volini z oseredkom v Rivnomu zajmalasya z koleginyami vidrodzhennyam Prosviti Pislya zaboroni nimcyami diyalnosti UChH organizuvala i ocholila Suspilnu opiku viddilu ohoroni narodnogo zdorov ya Pidtrimuvala zv yazok z UPA postachala povstancyam medikamenti posilala do nih medichnij personal Bagato teplih sliv pro yiyi diyalnost zalishiv na storinkah svoyih memuariv Armiya bez derzhavi otaman T Bulba Borovec Takozh bagato zrobila dlya poryatunku radyanskih polonenih u nimeckih konctborah na yiyi zaklik tisyachi rivnenciv zgoloshuyutsya buti rodichami polonenih chervonoarmijciv 16 lipnya 1943 zaareshtovana nimcyami za spivpracyu z OUN i UPA 15 zhovtnya 1943 u rezultati chergovoyi provokaciyi shtatnogo terorista Kuznyecova rozstrilyani v yazni rivnenskoyi tyurmi v osnovnomu ukrayinska inteligenciya blizko 500 areshtovanih v yaru poblizu suchasnoyi vulici Stepana Banderi Tilo yiyi spalene Ulas Samchuk Ukrayinski lyudi Meshkanci mista Rivnogo Koli vi budete prohoditi bilya togo pam yatnika pam yatajte sho jogo postavleno provokatorovi za znishennya duzhe vartisnih vashih brativ i sester chislom ponad pivtisyachi A v tomu bulo znisheno zhittya velikoyi gumanistki nevtomnoyi diyachki na dopomogu vsim lyudyam yaki dopomogi potrebuvali Hariti Kononenko Sho yij zavdyachuvalo svoyim zhittyam tisyachi i tisyachi polonenih pokrivdzhenih vbogih nemichnih Ne zabudte cogo nikoli Pam yatnika Kuznecovu Na vulici Sobornij v Rivnomu v yiyi chest vstanovlena propam yatna doshka Dzherela Plast U bibliotechci Muzeyu Ulasa Samchuka nova kniga 26 bereznya 2017 u Wayback Machine Literaturnij muzej Ulasa Samchuka v Rivnomu Ukrayina Istoriya velikogo narodu Haritina ce miloserdya 6 veresnya 2014 u Wayback Machine Slovo prosviti 2013 09 26 Zaradi yednosti 26 bereznya 2017 u Wayback Machine Den 18 sichnya 2013