Битва при Клушині — битва, що відбулася 4 липня 1610 року біля Клушина на Смоленщині між військами Речі Посполитої з одного боку й Московського царства та Швеції — з іншого. Складова польсько-московської війни 1609—1618 років. Завершилась розгромом московсько-шведського війська під командуванням Дмитра Шуйського та Якоба де ла Гарді польською кіннотою польного гетьмана коронного Станіслава Жолкевського.
Битва під Клушині | |||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|
Польсько-московська війна 1609—1618 | |||||||
Гусари під Клушином | |||||||
Координати: 55°39′27″ пн. ш. 34°55′48″ сх. д. / 55.65750000002777398° пн. ш. 34.93000000002777483° сх. д. | |||||||
| |||||||
Сторони | |||||||
![]() | |||||||
Командувачі | |||||||
Станіслав Жолкевський | Дмитро Шуйський Якоб де ла Гарді | ||||||
Військові сили | |||||||
6.500–6.800 2 гармати | 30.000 москвини 5.000 найманців 11 гармат | ||||||
Втрати | |||||||
400 | 5.000 |
Склад військ
Коронні війська в кількості близько 6800 чоловік (5556 з яких становили крилаті гусари) під командуванням польного гетьмана коронного Станіслава Жолкевського здобули перемогу над чисельно переважаючими силами (35000 чоловік: частини під командуванням Дмитра Шуйського, й Данила Мезецького, 5000 шведів з корпусу Делаґарді й кілька полків, складених з найманців (французів, німців і англійців). Враховуючи з'єднання, які не брали участі в битві (стояли в резерві або запізнилися), загальна чисельність коронних військ становила 12 400 осіб проти 48 000 московсько-шведських та найманців. Коронні війська мали 2 легкі гармати, московські — 11 (за іншими даними — 18) різного калібру.
Битва
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODBMelE0TDB0c2RYTjZlVzR1Y0c1bkx6STFNSEI0TFV0c2RYTjZlVzR1Y0c1bi5wbmc=.png)
У ніч на 4 липня Жолкевський підняв військо і, залишивши 700 вершників у таборі, у повній тиші виступив на ворога. Нічний перехід крізь густий ліс виявився надзвичайно важким: вози з двома легкими гарматами застрягли в болоті й перегородили дорогу піхоті. Але ще до світанку коронний авангард постав перед московсько-шведським табором. Однак через погані дороги військо Жолкевського розтягнулося, і минуло більше години, перш ніж підійшли останні частини. Це врятувало Шуйського від блискавичного розгрому не готового до бою московсько-шведського табору.
З підходом останніх частин кавалерія Жолкевського атакувала. Найманці Делаґарді вишикувалися вздовж тинів, що перегороджували поле бою, і чинили запеклий опір протягом трьох годин. Гусар Самуїл Мацкевич згадував, що Жолкевський посилав ескадрони в атаку від 8 до 10 разів, у той час як зазвичай було достатньо всього однієї атаки крилатих гусар — саме так сталося після першої ж атаки гусар на московські полки: москалі не витримали першої атаки кавалерії і ганебно розбіглися по лісах. Вирішальним у протистоянні передових загонів Жолкевського зі шведськими найманцями виявився підхід нечисленної піхоти Речі Посполитої з двома гарматами; піхота вогнем і рішучою атакою зім'яла найманців, після чого шведи також втекли з поля бою — частина до табору, частина до лісу. Спроба контратаки за допомогою кінних мушкетерів П'єра де Лавіля (в основному французів) виявилася невдалою: вони також не витримали удару гусарів. Переслідуючи мушкетерів де Лавіля, гусари проскакали крізь табір московитів, у якому було близько 10 тис. деморалізованого війська, при цьому москалі не завдали полякам жодної шкоди. Шуйський із 5000-ми стрільців і 18-ма гарматами просидів в обозі і ніяк не підтримав своє військо.
Делаґарді, бажаючи врятувати своє військо й спостерігаючи повне небажання Шуйського битися з військом Речі Посполитої, вступив із Жолкевським до перемовин, обумовив збереження зброї, прапорів і з гідністю вийшов із бою. При цьому частина корпусу Делаґарді — в основному англійці — приєдналися до війська Жолкевського, іншим було дозволено на свій розсуд повернутися до Швеції або на батьківщину. Покинута москалями напризволяще німецька піхота також вступила в перемовини з Жолкевським і, отримавши гарантії своєї безпеки, при повному озброєнні з гідністю вийшла з бою.
Невдало спробувавши затримати військо Делаґарді грошима, Шуйський першим утік з табору, кинув власного коня в болоті і прибув до Можайська на селянській шкапі. У цей час коронне військо гнало москалів 2 чи 3 німецьких милі (14-20 км). Увесь московитський обоз, скарбниця, артилерія, знамена, включаючи шаблю й булаву Шуйського, дістався війську Жолкевського.
Посилання
- Валишевский К. Смутное время. — СПб., 1911. — С. 316—319.
- Соловьев С. М. История России с древнейших времен [ 19 січня 2012 у Wayback Machine.] (рос.)
- Станислав Жолкевский Начало и успех Московской войны [Архівовано 24 серпня 2011 у WebCite]
- Юхан Видекинд. История десятилетней шведско-московитской войны [ 21 січня 2013 у Wayback Machine.]
- Н.Мархоцкий. История московской войны [ 20 січня 2013 у Wayback Machine.]
- Радослав Сікора: З історії польських крилатих гусарів. Київ: Дух і літера, 2012. . .
Примітки
- Kluszyn 4 July 1610 [ 15 травня 2013 у Wayback Machine.] based on [en], «Sławne bitwy Polaków» (Famous Battles of Poles) (англ.)
- Самуил Маскевич. Дневник [ 20 січня 2013 у Wayback Machine.](рос.)
- . Архів оригіналу за 21 січня 2013. Процитовано 20 квітня 2013.
- . Архів оригіналу за 21 січня 2013. Процитовано 13 квітня 2013.
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Bitva pri Klushini bitva sho vidbulasya 4 lipnya 1610 roku bilya Klushina na Smolenshini mizh vijskami Rechi Pospolitoyi z odnogo boku j Moskovskogo carstva ta Shveciyi z inshogo Skladova polsko moskovskoyi vijni 1609 1618 rokiv Zavershilas rozgromom moskovsko shvedskogo vijska pid komanduvannyam Dmitra Shujskogo ta Yakoba de la Gardi polskoyu kinnotoyu polnogo getmana koronnogo Stanislava Zholkevskogo Bitva pid Klushini Polsko moskovska vijna 1609 1618 Gusari pid Klushinom Gusari pid Klushinom Koordinati 55 39 27 pn sh 34 55 48 sh d 55 65750000002777398 pn sh 34 93000000002777483 sh d 55 65750000002777398 34 93000000002777483 Data 4 lipnya 1610 Misce Klushino Rosiya Rezultat Peremoga Rechi Pospolitoyi Storoni Rich Pospolita Moskovske carstvo Korolivstvo Shveciya Komanduvachi Stanislav Zholkevskij Dmitro Shujskij Yakob de la Gardi Vijskovi sili 6 500 6 800 2 garmati 30 000 moskvini 5 000 najmanciv 11 garmat Vtrati 400 5 000Sklad vijskShimon Bogushovich Bitva pri Klushini Do 1620 r Lvivska kartinna galereya Koronni vijska v kilkosti blizko 6800 cholovik 5556 z yakih stanovili krilati gusari pid komanduvannyam polnogo getmana koronnogo Stanislava Zholkevskogo zdobuli peremogu nad chiselno perevazhayuchimi silami 35000 cholovik chastini pid komanduvannyam Dmitra Shujskogo j Danila Mezeckogo 5000 shvediv z korpusu Delagardi j kilka polkiv skladenih z najmanciv francuziv nimciv i anglijciv Vrahovuyuchi z yednannya yaki ne brali uchasti v bitvi stoyali v rezervi abo zapiznilisya zagalna chiselnist koronnih vijsk stanovila 12 400 osib proti 48 000 moskovsko shvedskih ta najmanciv Koronni vijska mali 2 legki garmati moskovski 11 za inshimi danimi 18 riznogo kalibru BitvaU nich na 4 lipnya Zholkevskij pidnyav vijsko i zalishivshi 700 vershnikiv u tabori u povnij tishi vistupiv na voroga Nichnij perehid kriz gustij lis viyavivsya nadzvichajno vazhkim vozi z dvoma legkimi garmatami zastryagli v boloti j peregorodili dorogu pihoti Ale she do svitanku koronnij avangard postav pered moskovsko shvedskim taborom Odnak cherez pogani dorogi vijsko Zholkevskogo roztyagnulosya i minulo bilshe godini persh nizh pidijshli ostanni chastini Ce vryatuvalo Shujskogo vid bliskavichnogo rozgromu ne gotovogo do boyu moskovsko shvedskogo taboru Z pidhodom ostannih chastin kavaleriya Zholkevskogo atakuvala Najmanci Delagardi vishikuvalisya vzdovzh tiniv sho peregorodzhuvali pole boyu i chinili zapeklij opir protyagom troh godin Gusar Samuyil Mackevich zgaduvav sho Zholkevskij posilav eskadroni v ataku vid 8 do 10 raziv u toj chas yak zazvichaj bulo dostatno vsogo odniyeyi ataki krilatih gusar same tak stalosya pislya pershoyi zh ataki gusar na moskovski polki moskali ne vitrimali pershoyi ataki kavaleriyi i ganebno rozbiglisya po lisah Virishalnim u protistoyanni peredovih zagoniv Zholkevskogo zi shvedskimi najmancyami viyavivsya pidhid nechislennoyi pihoti Rechi Pospolitoyi z dvoma garmatami pihota vognem i rishuchoyu atakoyu zim yala najmanciv pislya chogo shvedi takozh vtekli z polya boyu chastina do taboru chastina do lisu Sproba kontrataki za dopomogoyu kinnih mushketeriv P yera de Lavilya v osnovnomu francuziv viyavilasya nevdaloyu voni takozh ne vitrimali udaru gusariv Peresliduyuchi mushketeriv de Lavilya gusari proskakali kriz tabir moskovitiv u yakomu bulo blizko 10 tis demoralizovanogo vijska pri comu moskali ne zavdali polyakam zhodnoyi shkodi Shujskij iz 5000 mi strilciv i 18 ma garmatami prosidiv v obozi i niyak ne pidtrimav svoye vijsko Delagardi bazhayuchi vryatuvati svoye vijsko j sposterigayuchi povne nebazhannya Shujskogo bitisya z vijskom Rechi Pospolitoyi vstupiv iz Zholkevskim do peremovin obumoviv zberezhennya zbroyi praporiv i z gidnistyu vijshov iz boyu Pri comu chastina korpusu Delagardi v osnovnomu anglijci priyednalisya do vijska Zholkevskogo inshim bulo dozvoleno na svij rozsud povernutisya do Shveciyi abo na batkivshinu Pokinuta moskalyami naprizvolyashe nimecka pihota takozh vstupila v peremovini z Zholkevskim i otrimavshi garantiyi svoyeyi bezpeki pri povnomu ozbroyenni z gidnistyu vijshla z boyu Nevdalo sprobuvavshi zatrimati vijsko Delagardi groshima Shujskij pershim utik z taboru kinuv vlasnogo konya v boloti i pribuv do Mozhajska na selyanskij shkapi U cej chas koronne vijsko gnalo moskaliv 2 chi 3 nimeckih mili 14 20 km Uves moskovitskij oboz skarbnicya artileriya znamena vklyuchayuchi shablyu j bulavu Shujskogo distavsya vijsku Zholkevskogo PosilannyaValishevskij K Smutnoe vremya SPb 1911 S 316 319 Solovev S M Istoriya Rossii s drevnejshih vremen 19 sichnya 2012 u Wayback Machine ros Stanislav Zholkevskij Nachalo i uspeh Moskovskoj vojny Arhivovano 24 serpnya 2011 u WebCite Yuhan Videkind Istoriya desyatiletnej shvedsko moskovitskoj vojny 21 sichnya 2013 u Wayback Machine N Marhockij Istoriya moskovskoj vojny 20 sichnya 2013 u Wayback Machine Radoslav Sikora Z istoriyi polskih krilatih gusariv Kiyiv Duh i litera 2012 ISBN 978 966 378 260 7 PrimitkiKluszyn 4 July 1610 15 travnya 2013 u Wayback Machine based on en Slawne bitwy Polakow Famous Battles of Poles angl Samuil Maskevich Dnevnik 20 sichnya 2013 u Wayback Machine ros Arhiv originalu za 21 sichnya 2013 Procitovano 20 kvitnya 2013 Arhiv originalu za 21 sichnya 2013 Procitovano 13 kvitnya 2013