Китайська філософія (кит. 中国哲学) — частина східної філософії. Її вплив на культури Китаю, Японії, Кореї, В'єтнаму та Тайваню рівнозначний впливу давньогрецької філософії на Європу.
Особливості та базові поняття
Радикальна деміфологізація здійснювалася в стародавній культурі як би зсередини міфосвідомості - через переосмислення міфологічної моделі світу при збереженні її загальної структури, перш за все, - принципу єдиносутності макро - і мікрокосму, тому базисною інтенцією китайського філософського мислення була ідея органічної єдності людини і світу . Органіцизм мислення зумовив розуміння речей як рухливих , мінливих утворень : "ці" , універсальний субстрат світу, трактується як безперервне середовище динамічних коливань, поляризоване дією протилежних сил - "ян" та "їнь" (світла й темряви, напруги і податливості); кожна річ містить в собі початки "їнь" і "ян" , по черзі домінуючи і забезпечуючи пульсацію змін. Емпірично наявний стан справ постійно повинен приводитися у відповідність з початковою гармонією великої тріади Небо - Людина - Земля , тому китайське філософське мислення характеризується чітко вираженим практицизмом . Знання - "чжи" 知 - предмета включає не тільки його опис, а й спонукання до дії: володіти знанням значить передусім "знати свою справу". У центрі уваги китайських мислителів перебували етико-політичні проблеми, оскільки діяльність з упорядкування Піднебесної (соціуму) розумілася як найважливіший фактор підтримки вселенської гармонії. Уже в період Західної Чжоу (кін. ІІ - поч. I тис. до н.е.) оформилася одна з центральних категорій китайської думки - "де" 德, що позначає силу породження і впорядкування. Завдяки силі "де" Небо (Небо-і-Земля) породжує і зрощує все суще. Правитель - "ван" 王, будучи Сином Неба, долучається до " Великого Де Неба-і-Землі " (космосу) і поширює його на міріади людей, гармонізуючи Піднебесну. У свою чергу, на мир і благополуччя, що панують в Піднебесній, Небо відповідає правильним порядком природних процесів, хаос же у суспільстві викликає природні катаклізми.
Золота доба
«Золотою добою» китайської філософії є період 6-3 ст. до н.е. У цей час виникли конфуціанство, даосизм, моізм, легізм, школа натурфілософів і Школа імен (див. Сто шкіл). В умовах , коли влада чжоуського вана стала суто номінальною, стан справ у Піднебесній усвідомлюється як залежний від "де" кожної свідомої людини. Родоначальники двох основних течій китайської філософії - Конфуцій і Лао-цзи - вводять у зв'язку з цим категорію "дао" - шляхи як мірила належного в індивідуальній поведінці. Накопичення "де" досягається пізнанням "дао" і проходженням по ньому; володіння знанням виявляється важливим засобом гармонізації Піднебесної. Конфуцій і Лао-цзи розробляють взаємодоповнюючі моделі пізнання "дао". Для Конфуція характерна опора на формальну впорядкованість людської поведінки за допомогою строгого дотримання правилам церемоніалу "лі". Втіленням знання виступає «шляхетний чоловік» ("цзюнь цзи" ), за допомогою жорсткого самоконтролю приборкуючий природно-хаотичне начало в людині. На противагу конфуціанському культуроцентризму даосизм висуває стратегію «природності». Відмова від усякої навмисності і цілеспрямованості в дії (принцип "недіяння" - "у вей") дозволяє досконаломудрому долучитися до "дао" як загальносвітового природного ритму подій. При імперії Хань (3 ст. до н.е. - 3 ст. н.е.) конфуціанство набуло статусу офіційної ідеології і згодом протягом століть справляло величезний вплив на вигляд традиційної китайської цивілізації. Даоське вчення трансформувалось у так званий "релігійний даосизм", зайнятий переважно вирішенням проблеми безсмертя і утворює неортодоксальну складову китайської духовної культури. Розвиток філософської думки в Китаї характеризувалося традиційністю: для неї була характерна значна стабільність кола основних філософських проблем і категорій, а переважними формами філософської творчості були коментарі та компіляція канонічних творів.
У той же час, збереження класичних термінів та уяв не позначувало відсутності розвитку: під впливом буддизму філософи Китаю створювали нові інтерпретації старих категорій. Див. неоконфуціанство.
Примітки
- Новейший философский словарь / Сост. А.А. Грицанов. — Мн.: Изд. В.М. Скакун, 1998. - 896 с. ISBN 985-6235-17-0 [ 12 Березня 2016 у Wayback Machine.](рос.)
Див. також
Посилання
- Китайська філософія (реферат)
- Чим може нам допомогти в житті китайська філософія? П'ять стихій: теорія і практика[недоступне посилання з липня 2019]
![]() | Це незавершена стаття з філософії. Ви можете проєкту, виправивши або дописавши її. |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Kitajska filosofiya kit 中国哲学 chastina shidnoyi filosofiyi Yiyi vpliv na kulturi Kitayu Yaponiyi Koreyi V yetnamu ta Tajvanyu rivnoznachnij vplivu davnogreckoyi filosofiyi na Yevropu Osoblivosti ta bazovi ponyattyaRadikalna demifologizaciya zdijsnyuvalasya v starodavnij kulturi yak bi zseredini mifosvidomosti cherez pereosmislennya mifologichnoyi modeli svitu pri zberezhenni yiyi zagalnoyi strukturi persh za vse principu yedinosutnosti makro i mikrokosmu tomu bazisnoyu intenciyeyu kitajskogo filosofskogo mislennya bula ideya organichnoyi yednosti lyudini i svitu Organicizm mislennya zumoviv rozuminnya rechej yak ruhlivih minlivih utvoren ci universalnij substrat svitu traktuyetsya yak bezperervne seredovishe dinamichnih kolivan polyarizovane diyeyu protilezhnih sil yan ta yin svitla j temryavi naprugi i podatlivosti kozhna rich mistit v sobi pochatki yin i yan po cherzi dominuyuchi i zabezpechuyuchi pulsaciyu zmin Empirichno nayavnij stan sprav postijno povinen privoditisya u vidpovidnist z pochatkovoyu garmoniyeyu velikoyi triadi Nebo Lyudina Zemlya tomu kitajske filosofske mislennya harakterizuyetsya chitko virazhenim prakticizmom Znannya chzhi 知 predmeta vklyuchaye ne tilki jogo opis a j sponukannya do diyi voloditi znannyam znachit peredusim znati svoyu spravu U centri uvagi kitajskih misliteliv perebuvali etiko politichni problemi oskilki diyalnist z uporyadkuvannya Pidnebesnoyi sociumu rozumilasya yak najvazhlivishij faktor pidtrimki vselenskoyi garmoniyi Uzhe v period Zahidnoyi Chzhou kin II poch I tis do n e oformilasya odna z centralnih kategorij kitajskoyi dumki de 德 sho poznachaye silu porodzhennya i vporyadkuvannya Zavdyaki sili de Nebo Nebo i Zemlya porodzhuye i zroshuye vse sushe Pravitel van 王 buduchi Sinom Neba doluchayetsya do Velikogo De Neba i Zemli kosmosu i poshiryuye jogo na miriadi lyudej garmonizuyuchi Pidnebesnu U svoyu chergu na mir i blagopoluchchya sho panuyut v Pidnebesnij Nebo vidpovidaye pravilnim poryadkom prirodnih procesiv haos zhe u suspilstvi viklikaye prirodni kataklizmi Zolota doba Zolotoyu doboyu kitajskoyi filosofiyi ye period 6 3 st do n e U cej chas vinikli konfucianstvo daosizm moizm legizm shkola naturfilosofiv i Shkola imen div Sto shkil V umovah koli vlada chzhouskogo vana stala suto nominalnoyu stan sprav u Pidnebesnij usvidomlyuyetsya yak zalezhnij vid de kozhnoyi svidomoyi lyudini Rodonachalniki dvoh osnovnih techij kitajskoyi filosofiyi Konfucij i Lao czi vvodyat u zv yazku z cim kategoriyu dao shlyahi yak mirila nalezhnogo v individualnij povedinci Nakopichennya de dosyagayetsya piznannyam dao i prohodzhennyam po nomu volodinnya znannyam viyavlyayetsya vazhlivim zasobom garmonizaciyi Pidnebesnoyi Konfucij i Lao czi rozroblyayut vzayemodopovnyuyuchi modeli piznannya dao Dlya Konfuciya harakterna opora na formalnu vporyadkovanist lyudskoyi povedinki za dopomogoyu strogogo dotrimannya pravilam ceremonialu li Vtilennyam znannya vistupaye shlyahetnij cholovik czyun czi za dopomogoyu zhorstkogo samokontrolyu priborkuyuchij prirodno haotichne nachalo v lyudini Na protivagu konfucianskomu kulturocentrizmu daosizm visuvaye strategiyu prirodnosti Vidmova vid usyakoyi navmisnosti i cilespryamovanosti v diyi princip nediyannya u vej dozvolyaye doskonalomudromu doluchitisya do dao yak zagalnosvitovogo prirodnogo ritmu podij Pri imperiyi Han 3 st do n e 3 st n e konfucianstvo nabulo statusu oficijnoyi ideologiyi i zgodom protyagom stolit spravlyalo velicheznij vpliv na viglyad tradicijnoyi kitajskoyi civilizaciyi Daoske vchennya transformuvalos u tak zvanij religijnij daosizm zajnyatij perevazhno virishennyam problemi bezsmertya i utvoryuye neortodoksalnu skladovu kitajskoyi duhovnoyi kulturi Rozvitok filosofskoyi dumki v Kitayi harakterizuvalosya tradicijnistyu dlya neyi bula harakterna znachna stabilnist kola osnovnih filosofskih problem i kategorij a perevazhnimi formami filosofskoyi tvorchosti buli komentari ta kompilyaciya kanonichnih tvoriv U toj zhe chas zberezhennya klasichnih terminiv ta uyav ne poznachuvalo vidsutnosti rozvitku pid vplivom buddizmu filosofi Kitayu stvoryuvali novi interpretaciyi starih kategorij Div neokonfucianstvo PrimitkiNovejshij filosofskij slovar Sost A A Gricanov Mn Izd V M Skakun 1998 896 s ISBN 985 6235 17 0 12 Bereznya 2016 u Wayback Machine ros Div takozhKonfucianstvo Daosizm Maoyizm Suchasna filosofiya Teoriya chornogo i tovstogoPosilannyaKitajska filosofiya referat Chim mozhe nam dopomogti v zhitti kitajska filosofiya P yat stihij teoriya i praktika nedostupne posilannya z lipnya 2019 Ce nezavershena stattya z filosofiyi Vi mozhete dopomogti proyektu vipravivshi abo dopisavshi yiyi