Граба́рківський зака́зник — ландшафтний заказник загальнодержавного значення. Розташований у межах Могилів-Подільського району Вінницької області, між селами Грабарівка і Юрківці.
![]() | |
48°31′13″ пн. ш. 27°43′35″ сх. д. / 48.52027800002777269° пн. ш. 27.72638900002777973° сх. д.Координати: 48°31′13″ пн. ш. 27°43′35″ сх. д. / 48.52027800002777269° пн. ш. 27.72638900002777973° сх. д. | |
Країна | ![]() |
---|---|
Розташування | Вінницька область, Могилів-Подільський район, між селами Грабарівка і Юрківці |
Найближче місто | Могилів-Подільський |
Площа | 487 га |
Засновано | 1974 р. |
![]() ![]() Грабарківський ландшафтний заказник (Вінницька область) | |
Площа 487 га. Створений у 1974 р. Перебуває у віданні Могилів-Подільського держлісгоспу.
Охороняються лісові природні комплекси на придністровських крутосхилах (в долині річки Серебрія), з глибоководними ставками. Переважають насадження дуба звичайного, ясена звичайного і граба. Зростають екзотичні деревні породи: горіх чорний, , .
Заказник має велике ґрунтозахисне та водорегулююче значення, є базою для акліматизації та поширення рідкісних деревних порід.
Детальний опис
За фізико-географічним районуванням України заказник належить до Могилівсько-Придністровського району Придністровсько-Подільської області Дністоровсько-Дніпровської лісостепової провінції Лісостепової зони. Для даної території характерні терасово-лесові рівнини з сірими і темно-сірими ґрунтами і грабовими дібровами. Описувана територія являє собою четверті і п'яті надзаплавні нерозчленовані тераси алювіальної акумулятивної рівнини.
Клімат помірно континентальний з тривалим, нежарким літом, і порівняно недовгою, м'якою зимою. Середня температура січня становить -4.5°...-5°С, липня +20,5°...+21°С. Річна кількість опадів складає 450-500 мм.
За геоботанічним районуванням України ця територія належить до Європейської широколистяної області, Подільсько-Бесарабської провінції, Вінницького (Центральноподільського) округу.
Рельєф заказника сильно розчленований великими балками глибиною 100-150 м. В минулому на цій території переважали дубові ліси свидинно-конвалієві, волосистоосокові, зірочникові. Зараз на їх місці сформувалися грабово-дубові ліси типового складу і будови. Ценотичний комплекс лісів значно порушений насадженням екзотів-інтродуцентів: дуба бургундського, пухнастого і каштанолистого, липи пухнастої, сосни звичайної та кримської.
Найбільшу цінність в заказнику мають степові ділянки площею близько 10 га, розташовані смугою завширшки 100-150 м. і довжиною більше 1 км на південно-східному схилі із слабо розвинутими дерново-карбонатними ґрунтами.
Найпоширеніша у заказнику формація реліктової осоки низької, що займає 30-35% площі степів заказника і утворює еколого-ценотичний ряд в напрямку зменшення вологості групі осока низька + віхалка гілляста; осока низька + бородач кровозулиняючий; осока низька + ковила волосовидна; осока низька + девясил мечелпстий.
Формація ковили волосовидної займає 20% степів заказника і представлена такими асоціаціями: ковила волосовидна + бородач кровозупиняючий і ковила волосовидна + самосил пурпуровий типового складу і будови. Великі площі займає формація бородача кровозупиняючого (похідна, виникла внаслідок випасу), а також формація пирію середнього.
Унікальними в заказнику є ценози реліктових на Поділлі чагарникових степів формації мигдалю низького, що займають тут найбільші на Поділлі площі. На менших площах зустрічаються також реліктові ценози вишні чагарникової степової). З динамічних процесів в рослинності відзначається експансія лісу на степову рослинність заказника, яка через чагарникову стадію (зарості ліщини, гордовини, бересклетів) поступово трансформувалася в лісову. Для прилинення цього процесу щорічно треба проводити викошування степових ділянок і вирубку чагарників.
Негативну роль відіграють культури сосни кримської, створені на степових ділянках при зростанні деревостану степ зникає. Слід зазначити, що дані посадки були проведені на сильно задернованому схилі, ерозійні процеси на якому були відсутні.
В заказнику є рідкісні і занесені до Зеленої книги України рослинні угрупування: ковили волосовидної, осоки низької, мигдалю низького, вишні степової. Тут зростають види, занесені в Червону книгу України: сон чорніючий і всликоквітковий, тонконіг різнобарвний, ковила волосовидна, лілія лісова. В заказнику налічується велика кількість рідкісних в регіоні видів: рутвиця смердюча (реліктовий вид), цибуля подільська (субендемічний вид), чебрець подільський (субендемічний вид), вишня чагарникова, ізінеума сірувата, мигдаль низький, гіацинтик блідий, льон бесарабський, фіалка висока, істод сибірський тощо.
В заказнику охороняються популяції багатьох лікарських видів: адоніса весняного, холодку лікарського і тонколистого, цмину піскового, материнки звичайної, первоцвіту весняного, чебреця Маршалла тощо.
Джерела
- Географічна енциклопедія України : [у 3 т.] / редкол.: О. М. Маринич (відповід. ред.) та ін. — К., 1989—1993. — 33 000 екз. — .
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Graba rkivskij zaka znik landshaftnij zakaznik zagalnoderzhavnogo znachennya Roztashovanij u mezhah Mogiliv Podilskogo rajonu Vinnickoyi oblasti mizh selami Grabarivka i Yurkivci Landshaftnij zakaznik zagalnoderzhavnogo znachennya Grabarkivskij 48 31 13 pn sh 27 43 35 sh d 48 52027800002777269 pn sh 27 72638900002777973 sh d 48 52027800002777269 27 72638900002777973 Koordinati 48 31 13 pn sh 27 43 35 sh d 48 52027800002777269 pn sh 27 72638900002777973 sh d 48 52027800002777269 27 72638900002777973Krayina UkrayinaRoztashuvannya Ukrayina Vinnicka oblast Mogiliv Podilskij rajon mizh selami Grabarivka i YurkivciNajblizhche mistoMogiliv PodilskijPlosha487 gaZasnovano1974 r Grabarkivskij landshaftnij zakaznik Vinnicka oblast Grabarkivskij landshaftnij zakaznik u Vikishovishi Plosha 487 ga Stvorenij u 1974 r Perebuvaye u vidanni Mogiliv Podilskogo derzhlisgospu Ohoronyayutsya lisovi prirodni kompleksi na pridnistrovskih krutoshilah v dolini richki Serebriya z glibokovodnimi stavkami Perevazhayut nasadzhennya duba zvichajnogo yasena zvichajnogo i graba Zrostayut ekzotichni derevni porodi gorih chornij Zakaznik maye velike gruntozahisne ta vodoregulyuyuche znachennya ye bazoyu dlya aklimatizaciyi ta poshirennya ridkisnih derevnih porid Detalnij opisZa fiziko geografichnim rajonuvannyam Ukrayini zakaznik nalezhit do Mogilivsko Pridnistrovskogo rajonu Pridnistrovsko Podilskoyi oblasti Dnistorovsko Dniprovskoyi lisostepovoyi provinciyi Lisostepovoyi zoni Dlya danoyi teritoriyi harakterni terasovo lesovi rivnini z sirimi i temno sirimi gruntami i grabovimi dibrovami Opisuvana teritoriya yavlyaye soboyu chetverti i p yati nadzaplavni nerozchlenovani terasi alyuvialnoyi akumulyativnoyi rivnini Klimat pomirno kontinentalnij z trivalim nezharkim litom i porivnyano nedovgoyu m yakoyu zimoyu Serednya temperatura sichnya stanovit 4 5 5 S lipnya 20 5 21 S Richna kilkist opadiv skladaye 450 500 mm Za geobotanichnim rajonuvannyam Ukrayini cya teritoriya nalezhit do Yevropejskoyi shirokolistyanoyi oblasti Podilsko Besarabskoyi provinciyi Vinnickogo Centralnopodilskogo okrugu Relyef zakaznika silno rozchlenovanij velikimi balkami glibinoyu 100 150 m V minulomu na cij teritoriyi perevazhali dubovi lisi svidinno konvaliyevi volosistoosokovi zirochnikovi Zaraz na yih misci sformuvalisya grabovo dubovi lisi tipovogo skladu i budovi Cenotichnij kompleks lisiv znachno porushenij nasadzhennyam ekzotiv introducentiv duba burgundskogo puhnastogo i kashtanolistogo lipi puhnastoyi sosni zvichajnoyi ta krimskoyi Najbilshu cinnist v zakazniku mayut stepovi dilyanki plosheyu blizko 10 ga roztashovani smugoyu zavshirshki 100 150 m i dovzhinoyu bilshe 1 km na pivdenno shidnomu shili iz slabo rozvinutimi dernovo karbonatnimi gruntami Najposhirenisha u zakazniku formaciya reliktovoyi osoki nizkoyi sho zajmaye 30 35 ploshi stepiv zakaznika i utvoryuye ekologo cenotichnij ryad v napryamku zmenshennya vologosti grupi osoka nizka vihalka gillyasta osoka nizka borodach krovozulinyayuchij osoka nizka kovila volosovidna osoka nizka devyasil mechelpstij Formaciya kovili volosovidnoyi zajmaye 20 stepiv zakaznika i predstavlena takimi asociaciyami kovila volosovidna borodach krovozupinyayuchij i kovila volosovidna samosil purpurovij tipovogo skladu i budovi Veliki ploshi zajmaye formaciya borodacha krovozupinyayuchogo pohidna vinikla vnaslidok vipasu a takozh formaciya piriyu serednogo Unikalnimi v zakazniku ye cenozi reliktovih na Podilli chagarnikovih stepiv formaciyi migdalyu nizkogo sho zajmayut tut najbilshi na Podilli ploshi Na menshih ploshah zustrichayutsya takozh reliktovi cenozi vishni chagarnikovoyi stepovoyi Z dinamichnih procesiv v roslinnosti vidznachayetsya ekspansiya lisu na stepovu roslinnist zakaznika yaka cherez chagarnikovu stadiyu zarosti lishini gordovini bereskletiv postupovo transformuvalasya v lisovu Dlya prilinennya cogo procesu shorichno treba provoditi vikoshuvannya stepovih dilyanok i virubku chagarnikiv Negativnu rol vidigrayut kulturi sosni krimskoyi stvoreni na stepovih dilyankah pri zrostanni derevostanu step znikaye Slid zaznachiti sho dani posadki buli provedeni na silno zadernovanomu shili erozijni procesi na yakomu buli vidsutni V zakazniku ye ridkisni i zaneseni do Zelenoyi knigi Ukrayini roslinni ugrupuvannya kovili volosovidnoyi osoki nizkoyi migdalyu nizkogo vishni stepovoyi Tut zrostayut vidi zaneseni v Chervonu knigu Ukrayini son chorniyuchij i vslikokvitkovij tonkonig riznobarvnij kovila volosovidna liliya lisova V zakazniku nalichuyetsya velika kilkist ridkisnih v regioni vidiv rutvicya smerdyucha reliktovij vid cibulya podilska subendemichnij vid chebrec podilskij subendemichnij vid vishnya chagarnikova izineuma siruvata migdal nizkij giacintik blidij lon besarabskij fialka visoka istod sibirskij tosho V zakazniku ohoronyayutsya populyaciyi bagatoh likarskih vidiv adonisa vesnyanogo holodku likarskogo i tonkolistogo cminu piskovogo materinki zvichajnoyi pervocvitu vesnyanogo chebrecya Marshalla tosho DzherelaGeografichna enciklopediya Ukrayini u 3 t redkol O M Marinich vidpovid red ta in K 1989 1993 33 000 ekz ISBN 5 88500 015 8