Віллар де Оннекур (фр. Villard de Honnecourt бл. 1195 - бл. 1266) — французький архітектор (і, можливо, ювелір) доби готики, життєпис якого вдалося відтворити лише в XX столітті.
Віллар де Оннекур | |
---|---|
Villard de Honnecourt фр. Villard de Honnecourt | |
![]() | |
Народження | бл. 1195 |
Смерть | бл. 1266 |
Країна | Франція |
Діяльність | архітектор, винахідник, інженер, підрядник |
Праця в містах | Камбре, Сен-Кантен, Лан (Ена), Кошиці |
|
Історія вивчення
Незважаючи на важливе місце в ході побудови, архітектор доби готики мало відрізнявся від середовища ремісників. Тому не мав тоді і не міг мати біографа. Найбільшою шаною була згадка про нього в літопису чи місцевій хроніці. Дещо винятковою стала біографія архітектора Віллара де Оннекура, незважаючи на відсутність історіографа. Дослідник Ганс Ханлозер 1935 року оприлюднив капітальне дослідження так званого альбому Віллара де Оннекура, унікальної пам'ятки-рукопису і майже щоденника архітектора доби готики першої половини XIII століття. Ретельне вивчення альбому і надало унікальну можливість відтворення його життєпису в XX столітті.
Життєпис
Завдяки вивченню рукопису Віллара де Оннекура рік його народження позначають близько 1195 року або раніше 1200-го. Точно місце народження невідоме. Ним могло бути село Оннекур-сюр-Еско або Камбре. Логічно представити, що починав підмайстром на будівництві. Архітектурну освіту вдосконалював під час подорожей та участі в будівництві на різних об'єктах. В альбомі Віллара є документальні замальовки деталей соборів чи архітектурних деталей, які дозволили відтворити маршрут його подорожей через міста Камбре, Сен-Кантен, Шартр, Мо, Лан (Ена), Реймс, Лозанну. Найдальшим пунктом його подорожей, можливо, було місто Кошиці (нині в Словаччині), яке належало тоді Угорщині. Він брав участь в побудові собору Св. Єлизавети Угорської та церкви Матяша у Буді. (В усякому разі він скористався нагодою і відвідав будівництво готичного собору в Кошицях на кордоні тодішньої західноєвропейської ойкумени, про що сповістив в альбомі.)
По поверненні з подорожі він став головним майстром (?) цеху будівельників в Сен-Кантені. Помер в поважному віці в 1266 чи близько того року, що траплялось нечасто. Архітектори потерпали від холодних протягів на будмайданчиках, епідемічних хвороб, поганої техніки безпеки і нещасних випадків на будівництві. Так, літописець Гервасій сповіщав про смерть архітектора Гійома з Сансу, якого запросили з Франції на будівництво Кентерберійського собору в Англії: « … на початку п'ятого року будівництва архітектор раптово упав вниз, бо розійшлися колоди під його ногами. Кам'яні брили і колоди упали разом з ним з висоти капітелі верхнього склепіння, а це висота 50-ти п'ядей. Важко поранений від падіння каменів і колод, він став безпорадним і для самого себе, і зайвим для будівництва (бо невдовзі помер).»
Провенанс
Після смерті Віллара де Оннекура рукопис використано як альбом зразків щонайменше для двох архітекторів чи будівельників, що зробили до нього власні додатки. На останній сторінці знайдено напис XV століття з позначкою, що альбом Оннекура мав 40 аркушів, тобто більше, ніж зараз. В середині 17 століття (1666 року) власником альбому став Андре Філіб'єн, історик при дворі французького короля Луї XIV. 1795 року в складі конфіскованих французькими революціонерами колекцій рукопис став надбанням французької держави. В період підвищеної зацікавленості і вивчення споруд доби готики, малюнки рукопису були оприлюднені в 19 столітті. Дослідник Ганс Ханлозер 1935 року оприлюднив вже капітальне дослідження так званого альбому Віллара де Оннекура.
Щоденник і альбом зразків Віллара
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHhMekZrTDBSbGFHbHZYek0yTWw5TVlXOXVYME5oZEdobFpISmhiR1V1YW5Cbkx6STFNSEI0TFVSbGFHbHZYek0yTWw5TVlXOXVYME5oZEdobFpISmhiR1V1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
"Віллар де Оннекур вітає вас і звертається до тих, хто працюватиме з цією книгою, з проханням помолитися за його душу і згадати про нього. Бо в книзі ви знайдете корисні поради щодо (практичного) будівництва і створення малюнків з використанням настанов геометрії" — так починається цей рукопис. З напису стало відоме ім'я автора.
Необхідність зберігати накопичені знання виникла давно. Слугувала цьому і писемність. Найскладнішим серед ремесел стало будівництво, бо без знання наук і досвіду майстрів-попередників успішне будівництво неможливе. Збереженню знань в добу готики почали слугувати писемність і народжене креслення архітектора, архітектурна графіка.
На ранішніх етапах Середньовіччя креслення виконували на дерев'яних дощечках-диптихах, вкритих воском, як це було в пізньоантичну добу. В двох дошках робили заглиблення, яке вкривали воском. Навощені поверхні накладали одна на одну, а дошки зв'язували, щоби уникати псуванню напису або малюнку. Перші креслення архітектора дуже нагадували малюнки. І в альбомі де Оннекура вони розміщені поряд або це суміш малюнків і суто креслень.
За життя Оннекура для креслень архітектора використовують також камінь, пергамент і папір. Всі матеріали використовувались одночасно. Архітектурні креслення збереглися на кам'яних плитах в соборі Лиможа (Франція, бл. 1300 р.), в соборах у Нарбанні і в Клермоні. Відомі і креслення собору Страссбурга на великих аркушах пергаменту.
- Вежа собору в місті Лан. Малюнок Оннекура.
- Вежі собору в місті Лан. Сучасний стан.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWpMMk5sTDBodmJtVnVZMjkxY25RdWFuQm5Mekl3TUhCNExVaHZibVZ1WTI5MWNuUXVhbkJuLmpwZw==.jpg)
Альбом Оннекура — аркуші пергаменту 14×22 сантиметри, але розміри сторінок не завжди збігаються. Дійшов не повним, в ньому трохи більше шістдесяти (60) аркушів. Припускають, що альбом був значно більшим. Віллар де Оннекур був письменним, про що свідчать каліграфічні написи альбому. Оригінал передано на зберігання до Національної бібліотеки Франції. Дослідники вважають, що Віллар де Оннекур почав створювати свій альбом зразків в період навчання і подорожей. Альбом став і своєрідним щоденником, і збіркою архітектурних зразків, які той бажав закріпити у власній пам'яті, і зразками теоретичних проектів і планів, і збіркою малюнків готичних скульптур, інженерних механізмів, що використовували на будівництві. Альбом став відбитком того періоду, коли ідеї мандрували разом з майстрами і ще вважались загальним надбанням. Їх не ховали від колег, як то стало в добу відродження, коли зросли конкуренція між майстрами і бажання приховати від них унікальні рішення і нові власні ідеї. Коли Віллар де Оннекур став майстром, альбом слугував зразками, за якими він робив (чи наказував робити) скульптури та архітектурні деталі. Після його смерті альбом слугує для навчання послідовників, альбомом зразків для них і навіть підручником.
- Метод пропорціонування людської фігури. Малюнок Оннекура
- Малюнки на аркуші 46
- Готична вежа
- Шляхетна пані
Жоден із збережених аркушів архітектора XIII століття ще не має масштабу. Необхідність в ньому виникає пізніше. А поки що широко вживають метод пропорціонування.
Архітектурна графіка цієї доби нагадує сучасну технічну ілюстрацію, технічний ескіз. Саме за такими кресленнями виконували стовпи-опори, готичні вікна, навіть тесали камені необхідних профілів. Все це знайдене в альбомі зразків Оннекура, а також зразкова вежа собору Нотр Дам в місті Лан, бічна стіна з вікнами Реймського собору, зразки готичних вікон-«троянд» в Шартрі і Лозанні тощо.
Для дослідників і істориків найцікавішим став аркуш з кресленням ідеального (тобто неіснуючого, вигаданого, взірцевого) хору готичної церкви, що зробили разом Віллар де Оннекур і архітектор П'єр де Кобрі. На кресленні точно позначені зовнішні контрфорси, внутрішні опори-стовпи, вінок каплиць, нервюрні склепіння тощо. На інших аркушах — варіанти хору, замальовки готичних вікон тощо.
Про тривале використання альбому Віллара де Оннекура свідчать додатки, зроблені до рукопису як мінімум ще двома майстрами, імена яких залишились невідомими. Дослідник альбому Ганс Ханлозер умовно позначив їх як «майстер два» та «майстер три». З самим Вілларом де Оннекуром пов'язують лише тридцять три (33) аркуші альбому. Але і це багато, якщо згадати, що вони збереглися з першої половини XIII століття.
- Два зразки плану готичного хору
- Нервюри склепіння з однією центральною колоною
- Вікна Реймського собору
- Готичне вікно-троянда
Джерела
- Roland Bechmann - Villard de Honnecourt. La pensée technique au xiiie siècle et sa communication - Picard Éditeur - Paris - 1991 -
- Всеобщая история искусств,том 2,М.,Искусство",1960.
- К.М.Муратова, «Мастера французской готики 12-13 вв» ,М,.«Искусство», 1988.
Посилання
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Віллар де Оннекур
Див. також
- Середньовіччя
- Готична архітектура
- Креслення архітектора
- Ланський собор
- Шартрський собор
- Кентерберійський собор
- Список найвищих церков світу
- , ювелір
- , (або Майстер Ґерхард) перший архітектор Кельнського собору
- , французький майстер вітражів
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Villar de Onnekur fr Villard de Honnecourt bl 1195 bl 1266 francuzkij arhitektor i mozhlivo yuvelir dobi gotiki zhittyepis yakogo vdalosya vidtvoriti lishe v XX stolitti Villar de OnnekurVillard de Honnecourt fr Villard de HonnecourtArhitektor chi voyak dobi gotiki Malyunok OnnekuraNarodzhennya bl 1195Onnekur syur EskoSmert bl 1266Krayina FranciyaDiyalnist arhitektor vinahidnik inzhener pidryadnikPracya v mistah Kambre Sen Kanten Lan Ena Koshici Villar de Onnekur u VikishovishiIstoriya vivchennyaNezvazhayuchi na vazhlive misce v hodi pobudovi arhitektor dobi gotiki malo vidriznyavsya vid seredovisha remisnikiv Tomu ne mav todi i ne mig mati biografa Najbilshoyu shanoyu bula zgadka pro nogo v litopisu chi miscevij hronici Desho vinyatkovoyu stala biografiya arhitektora Villara de Onnekura nezvazhayuchi na vidsutnist istoriografa Doslidnik Gans Hanlozer 1935 roku oprilyudniv kapitalne doslidzhennya tak zvanogo albomu Villara de Onnekura unikalnoyi pam yatki rukopisu i majzhe shodennika arhitektora dobi gotiki pershoyi polovini XIII stolittya Retelne vivchennya albomu i nadalo unikalnu mozhlivist vidtvorennya jogo zhittyepisu v XX stolitti ZhittyepisZavdyaki vivchennyu rukopisu Villara de Onnekura rik jogo narodzhennya poznachayut blizko 1195 roku abo ranishe 1200 go Tochno misce narodzhennya nevidome Nim moglo buti selo Onnekur syur Esko abo Kambre Logichno predstaviti sho pochinav pidmajstrom na budivnictvi Arhitekturnu osvitu vdoskonalyuvav pid chas podorozhej ta uchasti v budivnictvi na riznih ob yektah V albomi Villara ye dokumentalni zamalovki detalej soboriv chi arhitekturnih detalej yaki dozvolili vidtvoriti marshrut jogo podorozhej cherez mista Kambre Sen Kanten Shartr Mo Lan Ena Rejms Lozannu Najdalshim punktom jogo podorozhej mozhlivo bulo misto Koshici nini v Slovachchini yake nalezhalo todi Ugorshini Vin brav uchast v pobudovi soboru Sv Yelizaveti Ugorskoyi ta cerkvi Matyasha u Budi V usyakomu razi vin skoristavsya nagodoyu i vidvidav budivnictvo gotichnogo soboru v Koshicyah na kordoni todishnoyi zahidnoyevropejskoyi ojkumeni pro sho spovistiv v albomi Po povernenni z podorozhi vin stav golovnim majstrom cehu budivelnikiv v Sen Kanteni Pomer v povazhnomu vici v 1266 chi blizko togo roku sho traplyalos nechasto Arhitektori poterpali vid holodnih protyagiv na budmajdanchikah epidemichnih hvorob poganoyi tehniki bezpeki i neshasnih vipadkiv na budivnictvi Tak litopisec Gervasij spovishav pro smert arhitektora Gijoma z Sansu yakogo zaprosili z Franciyi na budivnictvo Kenterberijskogo soboru v Angliyi na pochatku p yatogo roku budivnictva arhitektor raptovo upav vniz bo rozijshlisya kolodi pid jogo nogami Kam yani brili i kolodi upali razom z nim z visoti kapiteli verhnogo sklepinnya a ce visota 50 ti p yadej Vazhko poranenij vid padinnya kameniv i kolod vin stav bezporadnim i dlya samogo sebe i zajvim dlya budivnictva bo nevdovzi pomer ProvenansPislya smerti Villara de Onnekura rukopis vikoristano yak albom zrazkiv shonajmenshe dlya dvoh arhitektoriv chi budivelnikiv sho zrobili do nogo vlasni dodatki Na ostannij storinci znajdeno napis XV stolittya z poznachkoyu sho albom Onnekura mav 40 arkushiv tobto bilshe nizh zaraz V seredini 17 stolittya 1666 roku vlasnikom albomu stav Andre Filib yen istorik pri dvori francuzkogo korolya Luyi XIV 1795 roku v skladi konfiskovanih francuzkimi revolyucionerami kolekcij rukopis stav nadbannyam francuzkoyi derzhavi V period pidvishenoyi zacikavlenosti i vivchennya sporud dobi gotiki malyunki rukopisu buli oprilyudneni v 19 stolitti Doslidnik Gans Hanlozer 1935 roku oprilyudniv vzhe kapitalne doslidzhennya tak zvanogo albomu Villara de Onnekura Shodennik i albom zrazkiv VillaraKatedralnij sobor v misti Lan Ena plan Villar de Onnekur vitaye vas i zvertayetsya do tih hto pracyuvatime z ciyeyu knigoyu z prohannyam pomolitisya za jogo dushu i zgadati pro nogo Bo v knizi vi znajdete korisni poradi shodo praktichnogo budivnictva i stvorennya malyunkiv z vikoristannyam nastanov geometriyi tak pochinayetsya cej rukopis Z napisu stalo vidome im ya avtora Neobhidnist zberigati nakopicheni znannya vinikla davno Sluguvala comu i pisemnist Najskladnishim sered remesel stalo budivnictvo bo bez znannya nauk i dosvidu majstriv poperednikiv uspishne budivnictvo nemozhlive Zberezhennyu znan v dobu gotiki pochali sluguvati pisemnist i narodzhene kreslennya arhitektora arhitekturna grafika Na ranishnih etapah Serednovichchya kreslennya vikonuvali na derev yanih doshechkah diptihah vkritih voskom yak ce bulo v piznoantichnu dobu V dvoh doshkah robili zagliblennya yake vkrivali voskom Navosheni poverhni nakladali odna na odnu a doshki zv yazuvali shobi unikati psuvannyu napisu abo malyunku Pershi kreslennya arhitektora duzhe nagaduvali malyunki I v albomi de Onnekura voni rozmisheni poryad abo ce sumish malyunkiv i suto kreslen Za zhittya Onnekura dlya kreslen arhitektora vikoristovuyut takozh kamin pergament i papir Vsi materiali vikoristovuvalis odnochasno Arhitekturni kreslennya zbereglisya na kam yanih plitah v sobori Limozha Franciya bl 1300 r v soborah u Narbanni i v Klermoni Vidomi i kreslennya soboru Strassburga na velikih arkushah pergamentu Vezha soboru v misti Lan Malyunok Onnekura Vezhi soboru v misti Lan Suchasnij stan Storinka albomu Albom Onnekura arkushi pergamentu 14 22 santimetri ale rozmiri storinok ne zavzhdi zbigayutsya Dijshov ne povnim v nomu trohi bilshe shistdesyati 60 arkushiv Pripuskayut sho albom buv znachno bilshim Villar de Onnekur buv pismennim pro sho svidchat kaligrafichni napisi albomu Original peredano na zberigannya do Nacionalnoyi biblioteki Franciyi Doslidniki vvazhayut sho Villar de Onnekur pochav stvoryuvati svij albom zrazkiv v period navchannya i podorozhej Albom stav i svoyeridnim shodennikom i zbirkoyu arhitekturnih zrazkiv yaki toj bazhav zakripiti u vlasnij pam yati i zrazkami teoretichnih proektiv i planiv i zbirkoyu malyunkiv gotichnih skulptur inzhenernih mehanizmiv sho vikoristovuvali na budivnictvi Albom stav vidbitkom togo periodu koli ideyi mandruvali razom z majstrami i she vvazhalis zagalnim nadbannyam Yih ne hovali vid koleg yak to stalo v dobu vidrodzhennya koli zrosli konkurenciya mizh majstrami i bazhannya prihovati vid nih unikalni rishennya i novi vlasni ideyi Koli Villar de Onnekur stav majstrom albom sluguvav zrazkami za yakimi vin robiv chi nakazuvav robiti skulpturi ta arhitekturni detali Pislya jogo smerti albom sluguye dlya navchannya poslidovnikiv albomom zrazkiv dlya nih i navit pidruchnikom Metod proporcionuvannya lyudskoyi figuri Malyunok Onnekura Malyunki na arkushi 46 Gotichna vezha Shlyahetna pani Zhoden iz zberezhenih arkushiv arhitektora XIII stolittya she ne maye masshtabu Neobhidnist v nomu vinikaye piznishe A poki sho shiroko vzhivayut metod proporcionuvannya Arhitekturna grafika ciyeyi dobi nagaduye suchasnu tehnichnu ilyustraciyu tehnichnij eskiz Same za takimi kreslennyami vikonuvali stovpi opori gotichni vikna navit tesali kameni neobhidnih profiliv Vse ce znajdene v albomi zrazkiv Onnekura a takozh zrazkova vezha soboru Notr Dam v misti Lan bichna stina z viknami Rejmskogo soboru zrazki gotichnih vikon troyand v Shartri i Lozanni tosho Dlya doslidnikiv i istorikiv najcikavishim stav arkush z kreslennyam idealnogo tobto neisnuyuchogo vigadanogo vzircevogo horu gotichnoyi cerkvi sho zrobili razom Villar de Onnekur i arhitektor P yer de Kobri Na kreslenni tochno poznacheni zovnishni kontrforsi vnutrishni opori stovpi vinok kaplic nervyurni sklepinnya tosho Na inshih arkushah varianti horu zamalovki gotichnih vikon tosho Pro trivale vikoristannya albomu Villara de Onnekura svidchat dodatki zrobleni do rukopisu yak minimum she dvoma majstrami imena yakih zalishilis nevidomimi Doslidnik albomu Gans Hanlozer umovno poznachiv yih yak majster dva ta majster tri Z samim Villarom de Onnekurom pov yazuyut lishe tridcyat tri 33 arkushi albomu Ale i ce bagato yaksho zgadati sho voni zbereglisya z pershoyi polovini XIII stolittya Dva zrazki planu gotichnogo horu Nervyuri sklepinnya z odniyeyu centralnoyu kolonoyu Vikna Rejmskogo soboru Gotichne vikno troyandaDzherelaRoland Bechmann Villard de Honnecourt La pensee technique au xiiie siecle et sa communication Picard Editeur Paris 1991 ISBN 2 7084 0367 2 Vseobshaya istoriya iskusstv tom 2 M Iskusstvo 1960 K M Muratova Mastera francuzskoj gotiki 12 13 vv M Iskusstvo 1988 PosilannyaVikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Villar de OnnekurDiv takozhPortal Mistectvo Serednovichchya Gotichna arhitektura Kreslennya arhitektora Lanskij sobor Shartrskij sobor Kenterberijskij sobor Spisok najvishih cerkov svitu yuvelir abo Majster Gerhard pershij arhitektor Kelnskogo soboru francuzkij majster vitrazhiv