![]() | |
---|---|
нім. Walther Wilhelm Georg Bothe | |
![]() | |
Ім'я при народженні | нім. Walther Wilhelm Georg Bothe |
Народився | 8 січня 1891[1][2][…] Оранієнбурґ, Королівство Пруссія, Німецька імперія[4] |
Помер | 8 лютого 1957[4][1][…] (66 років) Гайдельберг, Баден-Вюртемберг, ФРН[4] |
Країна | Німеччина |
Діяльність | фізик, винахідник, викладач університету, хімік, математик, фізик-ядерник |
Alma mater | HU Berlin (1913) Гіссенський університет[5] |
Галузь | фізика |
Заклад | Гіссенський університет Гайдельберзький університет Рупрехта-Карла HU Berlin d |
Вчителі | Макс Планк і d[5] |
Аспіранти, докторанти | d d[5] |
Членство | Прусська академія наук Академія наук НДР Саксонська академія наук Баварська академія наук Гайдельберзька академія наук |
Війна | Перша світова війна |
У шлюбі з | d |
Нагороди | |
Вальтер Вільгельм Георг Боте (нім. Walther Wilhelm Georg Bothe; 8 січня 1891, Оранієнбург — 8 лютого 1957, Гейдельберг) — німецький фізик, лауреат Нобелівської премії з фізики за 1954 рік. Зробив значний внесок в ядерну фізику.
Біографія
Дитинство і юність 1891—1920
Боте народився в сім'ї годинникаря Фрідріха Боте і швачки Шарлоти Боте, уродженої Хартунг. Дитинство провів в Оранієнбурзі. Вирізнявся гострим розумом і строгим логічним мисленням, володів здібностями до музики і живопису.
У 1908 у закінчив курси підготовки до університету у вищій реальній школі в Берліні. Після цього він вивчав з 1908 р. по 1913 р. фізику, математику, хімію та музику в Берлінському університеті. Кошти на навчання заробляв в основному сам шляхом репетиторства, випадкових заробітків і стипендій.
У 1913 здає держіспит на викладацьку діяльність і після цього працює деякий час у берлінській вищій сільськогосподарській школі. Незабаром після цього він стає допоміжним науковим співробітником в імперській фізико-технічній установі. Там він працює в лабораторії радіоактивності, яку заснував Ганс Гейгер. У 1924 р. він захищає під керівництвом Макса Планка дисертацію на здобуття ступеня доктора філософії (еквівалентно кандидатові наук). Тема дисертації — «Про молекулярні теорії заломлення, відображення, розсіювання та поглинання».
Під час Першої світової війни Боте потрапляє до російського полону, з якого повертається лише в 1920 р. Під час перебування у полоні брав участь у спорудженні сірникової і содової фабрик. Крім того займався математикою і вивченням російської мови.
8 липня 1920 одружується в Москві з Варварою Бєловою. Вони познайомилися ще до війни, в Берліні і постійно листувалися відтоді. Пізніше у них народяться дві доньки.
Роки роботи після Першої світової війни. 1920—1932
Після повернення з полону В. Боте продовжив працювати під керівництвом Гейгера і в 1925 р. став керівником лабораторії радіоактивності в імперській фізико-технічній установі. Цю посаду він обіймав до 1930 р. Працюючи під керівництвом Гейгера він набув дуже великі експериментальні навички та теоретичні знання в галузі ядерної фізики. Разом з Гейгером вони розпочали в 1924 р. дослідження ефекту Комптона і розробили .
У розвитку квантової механіки певним етапом була опублікована в 1924 р. робота Нільса Бора, і «Квант ова теорія випромінювання». У цій роботі робилося припущення про те, що на атомних масштабах закони збереження енергії і імпульсу діють тільки статистично. Однак експерименти Гейгера і Боте, а також Артура Холі Комптона і , виявили, що закони збереження діють також і в окремих атомних процесах. Таким чином була спростована теорія випромінювання Бора, Крамерса і Слетера і пропоноване в них тільки статистичне виконання законів збереження енергії та імпульсу.
У 1925 Боте захистив дисертацію на здобуття ступеня доктора наук, знову під керівництвом Планка, в Берлінському університеті. Тема дисертації: «Про елементарний процес фотоелектричного випускання електрона». З берлінського періоду відома наступна історія — коли Отто Фріш, племінник Лізи Майтнер, проходив коридором повз лабораторії Боте, він насвистував свою версію бранденбурзького концерту Баха, чим змушував Боте збиватися з рахунку альфа-часток і витрачати багато часу на повторні експерименти.
Арнольд Зоммерфельд так характеризував Боте в одному зі своїх листів:
- Боте, з фізико-технічного закладу в Шарлоттенбурзі. Надзвичайно оригінальна голова і чудовий експериментатор. Провів спільно з Гейгером знамениті прецизійні експерименти, і після відходу Гейгера з великим успіхом продовжував самостійні дослідження. Щодо його здатності до викладання, яке він ще не мав можливості випробувати, інформації не маю.
У 1929 р. Боте стає приватдоцентом і в 1930 р. професором і директором інституту фізики в Гессенському університеті. Він був першим, хто включив у свій курс лекцій квантову механіку. У тому ж році він відкрив збуджений стан атомного ядра.
Робота під час нацизму 1932—1945
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTgyTHpZMEwwSnZkR2hsSlRKRFYyRnNkR2hsY2w4eE9UTTFYMU4wZFhSMFoyRnlkQzVxY0djPS5qcGc=.jpg)
У травні 1930 р. в Гейдельберзі було відкрито Інститут медичних досліджень Товариства кайзера Вільгельма. Директор інституту прагнув залучити вчених з інших галузей науки для своїх досліджень системи кровообігу. Для цього в інституті було утворено чотири рівноправних напрямки: патологія, фізіологія, фізика і хімія. З історичних причин основне поле досліджень інституту наприкінці 30-х років змістилося у напрямках хімії та фізики, які були представлені Ріхардом Куном і Вальтером Боте відповідно.
У 1932 р. Боте перейшов в Гейдельберзький університет і змінив там Філіпа Ленарда. Внаслідок передачі влади нацистам в 1933 р. він відмовився від керівництва інститутом. У 1934 р. очолив інститут фізики в інституті медичних досліджень товариства ім. Кайзера Вільгельма (сьогодні інститут ядерної фізики товариства Макса Планка) і залишався на цій посаді до 1957 р. З 1934 по 1945 рр. співпрацює як професор.
Боте був не дуже зацікавлений у медичних дослідженнях. Тому він залучив у 1943 р. до біологічних дослідів (перш за все над тваринами) доктора Герхарда Шуберта, який до того спостерігав за персоналом, що працював на паризькому циклотроні.
У спілкуванні Боте виявляв зверхність, причому тон при спілкуванні з аспірантами та студентами нагадував фельдфебельський. Навіть до колег він звертався іноді нетактовно. Витоки цього лежали ймовірно у військовій атмосфері, яка була характерна для імперської фізико-технічної установи. Крім того його поведінка відповідала планківській школі. Ліза Майтнер писала з цього приводу: «Він ніколи не робив або уникав робити що-небудь тільки тому, що це могло принести йому користь чи шкоду. Якщо він сприймав що-небудь як правильне, то він робив це не озираючись на власну персону».
Після 1942 р. Боте повертається до своїх фундаментальних досліджень. Він працює серед іншого над контрольованим розподілом ядра і ланцюговими реакціями. У цей час будується перший німецький циклотрон, який Боте сконструював спільно зі своїм асистентом Вольфгангом Гентнером.
Робота після війни 1945—1957
У 1946 р. Боте повернувся на посаду директора інституту фізики в інституті медичних досліджень товариства ім. Макса Планка в Гейдельберзі. Він розраховував, що зможе працювати там тільки з небагатьма висококваліфікованими студентами та асистентами. На цей час припадають три важливих наукових проєкти: відновлення циклотрона, розвиток ядерної спектроскопії і дослідження космічних променів. У 50-х і 60-х роках роботи Боте і співробітників набували все більшого міжнародного впливу. Боте був одним з підписали 11 липня 1953 р. заклик до керівників держав світу відмовитися від насильства як засобу політичної боротьби.
З віком Боте все більше хворів. Прогресуюче звуження судин змусило ампутувати одну ногу. Після цієї операції він не зміг повністю одужати.
Вальтер Боте був першопрохідцем у галузі сучасної ядерної фізики і фізики елементарних частинок. Він залишив помітний слід в історії фізики XX сторіччя.
Наукові праці
Метод збігів і космічне випромінювання
Саме Вальтер Боте спільно зі своїм співробітником Вернером Кольхерстером довели за допомогою існування проникаючого космічного випромінювання, яке було відкрито в 1912 р. в експериментах Віктора Гесса на повітряній кулі.
У 1929 р. Боте і Кольхерстера розробили спеціальний метод, при якому свідчення двох роздільних лічильників Гейгера реєструвалися тільки тоді, коли вони відбувалися в певній часовій послідовності. Такий підрахунок збігів дозволив простежити шлях частки через лічильники.
Відкриття нейтрону
Боте і його студент Герберт Бекер були серед перших, хто займався відкриттям нейтрона. У 1930 р. вони описали незвичайний тип «гамма-променів», який виникав при опроміненні берилію альфа-частинками, що виникають при розпаді полонію. Цей експеримент вони проводили з метою перевірки теорії Ернеста Резерфорда і щоб з'ясувати, чи випромінюються при цьому високоенергетичні частинки.
Боте займався фундаментальними властивостями структури атома. Так як він практично не цікавився медичними дослідженнями, то пропозиція про роботу в Гейдельберзі слід розглядати, як спробу утримати від еміграції провідного німецького фізика-експериментатора.
У 30-х роках він разом зі співробітниками був одним з перших учених, які спостерігали ефект «ядерного фотоефекту» (взаємодія атомного ядра з фотонами), провели ядерно-спектроскопічні дослідження і зробили штучні ізотопи.
Співпраця з Вольфгангом Гентером
Наприкінці 1935, після закінчення навчання в Парижі, Вольфганг Гентер приїхав для продовження навчання до Вальтера Боте в Гейдельберг. Боте займався в той момент дослідженнями проходження жорсткого гамма-випромінювання крізь матерію і прийшов до тих же результатів, що і Гентер. Гентер продовжив свої паризькі дослідження спільно з Боте. При спробі дослідити залежність ядерного фотоефекту в берилію від енергії стало очевидно, що енергія гамма-випромінювання була занадто мала в порівнянні з енергією зв'язку нейтрона в ядрі і що для продовження досліджень необхідні гамма-промені з набагато більшою енергією і набагато більшої інтенсивності. Боте і Гентер вирішили побудувати генератор Ван-Дер-Графа. Гентер побудував такий прилад, що мав головні риси сучасних прискорювачів, за неймовірно короткий час. Вже в листопаді 1936 р. була виміряна функція збудження до енергій 500 кеВ.
і влітку 1937 р. були готові дані про ядерні фотоефекти при опроміненні 17 МеВ гамма-випромінюванням 7 Li (p, gamma) багатьох середньо-важких і важких ядер.
Також за допомогою Вольфганга Гентера вдалося отримати штучну радіоактивність.
Циклотрон
Після припинення військових дій між Німеччиною і Францією влітку 1940 р., Боте и Гентер отримали завдання проінспектувати парижский циклотрон, який будував Жоліо. У 1940 р. Боте і Гентер побували в паризькому інституті і встановили, що через недоліки високочастотної установки циклотрон був все-ще в неробочому стані. Боте отримав завдання побудувати в Гейдельберзі циклотрон і вже в 1941 р. йому вдалося забезпечити майже все необхідне для цього. У березні 1943 р. нарешті був доставлений магніт і восени того ж року циклотрон був прийнятий в експлуатацію. Боте прямо заявив Альберту Шпеєру, що циклотрон буде використовуватися тільки для медичних та біологічних цілей.
Робота в урановому проєкті
Вальтер Боте був одним з провідних фізиків-експериментаторів Німеччині 20-х — 50-х років. Причини, які спонукали Боте приєднатися до уранового проєкту, були різноманітні.
Він був противником нацистського режиму, особливо після виходу з університету в 1933 р. Попри це він подав заявку на участь у військовому проєкті з патріотичних мотивів. Ні пояснень, ні вибачень він після війни не робив. З патріотичних, частково націоналістичних переконань він розпочав у 1940 р. вимірювання перерізу розсіяння нейтронів на вуглеці для військового відомства (Heereswaffenamt).
Місія ALSOS
У рамках місії ALSOS в середині 1945 р. в Гейдельберг прибули американські уповноважені — там був єдиний німецький циклотрон.
Заняття інституту медичних досліджень відбулося без ускладнень. Боте був допитаний, його роботи були конфісковані. Однак Боте повідомив Гудсміту, що згідно з вказівками влади він спалив всі свої секретні звіти. До оголошення капітуляції Боте відмовлявся давати свідчення, але попри це він, на відміну від інших учасників уранового проєкту, не був інтернований в Англії.
У решті-решт Боте передав всі документи, що залишилися ALSOS, хоча і нічого не сказав про секретні дослідженнях у своєму інституті.
Після війни
Під час післявоєнної окупації Німеччини союзниками Боте, спільно з Флюгге, підготував у рамках проєкту «Field Information Allied Technical (FIAT) reports» книгу з ядерної фізики і космічних променів.
У Німеччині другої половини 40-х років головною турботою було знайти їжу і дах над головою, тому Боте доклав багато зусиль, щоб зберегти свою групу і проводити серйозні дослідження. Хоча йому заборонили працювати в галузі ядерної фізики, Боте був призначений директором інституту фізики Гейдельберзького університету. Він використав цю посаду, щоб зберегти свою групу, модернізувати і підтримувати інститут.
З травня 1946 р. до своєї смерті Боте очолював фізичний інститут товариства ім. Макса Планка (раніше відомого як товариство ім. Кайзера Вільгельма) в Гейдельберзькому університеті.
У 1948 р. професор Вальтер Боте зміг знову привести в дію гейдельбергський циклотрон. Він проводив, разом зі своїми студентами, експерименти з ядерної фізики і готував радіоактивні препарати для сусідньої клініки.
Інтерес до Гейдельберзьких робіт зростав. Вольфганг Паулі, який після закінчення війни перебував далеко від Німеччини, все-таки приїхав до Гейдельберга на 60-річчя Боте. Незабаром також Бете, Гамов, Марія Майєр, Нордхайм, Рабі, Вайскопф, Вігнер та багато інших видатні вчені відвідували Гейдельберг. 29 лютого 1952 сформувалася комісія з атомної фізики німецького фізичного товариства, яку очолював Гейзенберг, до якої входив і Боте.
У наступні роки Боте присвятив себе дослідженням в галузі ядерної фізики і застосування штучної радіоактивності. Однак через хворобу він був змушений поступово відходити від дослідницької роботи.
Нагороди
- У 1952 р. Боте отримав орден Pour le Mérite.
- У 1953 р. Боте був нагороджений медаллю ім. Макса Планка.
- У 1954 р. Боте отримав, Нобелівську премію з фізики
«За для виявлення космічних променів і зроблені у зв'язку із цим відкриття». Через поганий стан здоров'я Боте не зміг поїхати до Стокгольму. За бажанням Боте премію отримала його донька Олена Рідель. У 1956 р. Боте став почесним доктором Гіссен ського університету. У 1993 р. вулиця Ернста Тельмана була перейменована у вулицю Вальтера Боте.
- Боте був членом саксонської академії наук у Лейпцигу.
Див. також
- 19178 Вальтерботе — астероїд, названий на честь вченого.
Примітки
- Encyclopædia Britannica
- SNAC — 2010.
- Encyclopædia Universalis — Encyclopædia Britannica.
- Боте Вальтер // Большая советская энциклопедия: [в 30 т.] / под ред. А. М. Прохоров — 3-е изд. — Москва: Советская энциклопедия, 1969.
- Математичний генеалогічний проєкт — 1997.
- База даних малих космічних тіл JPL: Вальтер Боте (англ.) .
Посилання
- Храмов Ю. А. Боте Вальтер // Физики: Биографический справочник / Под ред. А. И. Ахиезера. — Изд. 2-е, испр. и дополн. — М.: Наука, 1983. — С. 43. — 400 с
- Інформація з сайту Нобелівського комітету [Архівовано 26 січня 2012 у WebCite] (англ.)
- (нім.)
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
zobrazhennya rozmir rozpisu Valter Vilgelm Georg Botenim Walther Wilhelm Georg BotheBote 1954 Bote 1954 Im ya pri narodzhenninim Walther Wilhelm Georg BotheNarodivsya8 sichnya 1891 1891 01 08 1 2 Oraniyenburg Korolivstvo Prussiya Nimecka imperiya 4 Pomer8 lyutogo 1957 1957 02 08 4 1 66 rokiv Gajdelberg Baden Vyurtemberg FRN 4 KrayinaNimechchinaDiyalnistfizik vinahidnik vikladach universitetu himik matematik fizik yadernikAlma materHU Berlin 1913 Gissenskij universitet 5 GaluzfizikaZakladGissenskij universitet Gajdelberzkij universitet Ruprehta Karla HU Berlin dVchiteliMaks Plank i d 5 Aspiranti doktorantid d 5 ChlenstvoPrusska akademiya nauk Akademiya nauk NDR Saksonska akademiya nauk Bavarska akademiya nauk Gajdelberzka akademiya naukVijnaPersha svitova vijnaU shlyubi zdNagorodimedal imeni Maksa Planka 1953 Valter Bote u Vikishovishi U Vikipediyi ye statti pro inshih lyudej iz prizvishem Bote Valter Vilgelm Georg Bote nim Walther Wilhelm Georg Bothe 8 sichnya 1891 Oraniyenburg 8 lyutogo 1957 Gejdelberg nimeckij fizik laureat Nobelivskoyi premiyi z fiziki za 1954 rik Zrobiv znachnij vnesok v yadernu fiziku BiografiyaDitinstvo i yunist 1891 1920 Bote narodivsya v sim yi godinnikarya Fridriha Bote i shvachki Sharloti Bote urodzhenoyi Hartung Ditinstvo proviv v Oraniyenburzi Viriznyavsya gostrim rozumom i strogim logichnim mislennyam volodiv zdibnostyami do muziki i zhivopisu U 1908 u zakinchiv kursi pidgotovki do universitetu u vishij realnij shkoli v Berlini Pislya cogo vin vivchav z 1908 r po 1913 r fiziku matematiku himiyu ta muziku v Berlinskomu universiteti Koshti na navchannya zaroblyav v osnovnomu sam shlyahom repetitorstva vipadkovih zarobitkiv i stipendij U 1913 zdaye derzhispit na vikladacku diyalnist i pislya cogo pracyuye deyakij chas u berlinskij vishij silskogospodarskij shkoli Nezabarom pislya cogo vin staye dopomizhnim naukovim spivrobitnikom v imperskij fiziko tehnichnij ustanovi Tam vin pracyuye v laboratoriyi radioaktivnosti yaku zasnuvav Gans Gejger U 1924 r vin zahishaye pid kerivnictvom Maksa Planka disertaciyu na zdobuttya stupenya doktora filosofiyi ekvivalentno kandidatovi nauk Tema disertaciyi Pro molekulyarni teoriyi zalomlennya vidobrazhennya rozsiyuvannya ta poglinannya Pid chas Pershoyi svitovoyi vijni Bote potraplyaye do rosijskogo polonu z yakogo povertayetsya lishe v 1920 r Pid chas perebuvannya u poloni brav uchast u sporudzhenni sirnikovoyi i sodovoyi fabrik Krim togo zajmavsya matematikoyu i vivchennyam rosijskoyi movi 8 lipnya 1920 odruzhuyetsya v Moskvi z Varvaroyu Byelovoyu Voni poznajomilisya she do vijni v Berlini i postijno listuvalisya vidtodi Piznishe u nih narodyatsya dvi donki Roki roboti pislya Pershoyi svitovoyi vijni 1920 1932 Pislya povernennya z polonu V Bote prodovzhiv pracyuvati pid kerivnictvom Gejgera i v 1925 r stav kerivnikom laboratoriyi radioaktivnosti v imperskij fiziko tehnichnij ustanovi Cyu posadu vin obijmav do 1930 r Pracyuyuchi pid kerivnictvom Gejgera vin nabuv duzhe veliki eksperimentalni navichki ta teoretichni znannya v galuzi yadernoyi fiziki Razom z Gejgerom voni rozpochali v 1924 r doslidzhennya efektu Komptona i rozrobili U rozvitku kvantovoyi mehaniki pevnim etapom bula opublikovana v 1924 r robota Nilsa Bora i Kvant ova teoriya viprominyuvannya U cij roboti robilosya pripushennya pro te sho na atomnih masshtabah zakoni zberezhennya energiyi i impulsu diyut tilki statistichno Odnak eksperimenti Gejgera i Bote a takozh Artura Holi Komptona i viyavili sho zakoni zberezhennya diyut takozh i v okremih atomnih procesah Takim chinom bula sprostovana teoriya viprominyuvannya Bora Kramersa i Sletera i proponovane v nih tilki statistichne vikonannya zakoniv zberezhennya energiyi ta impulsu U 1925 Bote zahistiv disertaciyu na zdobuttya stupenya doktora nauk znovu pid kerivnictvom Planka v Berlinskomu universiteti Tema disertaciyi Pro elementarnij proces fotoelektrichnogo vipuskannya elektrona Z berlinskogo periodu vidoma nastupna istoriya koli Otto Frish pleminnik Lizi Majtner prohodiv koridorom povz laboratoriyi Bote vin nasvistuvav svoyu versiyu brandenburzkogo koncertu Baha chim zmushuvav Bote zbivatisya z rahunku alfa chastok i vitrachati bagato chasu na povtorni eksperimenti Arnold Zommerfeld tak harakterizuvav Bote v odnomu zi svoyih listiv Bote z fiziko tehnichnogo zakladu v Sharlottenburzi Nadzvichajno originalna golova i chudovij eksperimentator Proviv spilno z Gejgerom znameniti precizijni eksperimenti i pislya vidhodu Gejgera z velikim uspihom prodovzhuvav samostijni doslidzhennya Shodo jogo zdatnosti do vikladannya yake vin she ne mav mozhlivosti viprobuvati informaciyi ne mayu U 1929 r Bote staye privatdocentom i v 1930 r profesorom i direktorom institutu fiziki v Gessenskomu universiteti Vin buv pershim hto vklyuchiv u svij kurs lekcij kvantovu mehaniku U tomu zh roci vin vidkriv zbudzhenij stan atomnogo yadra Robota pid chas nacizmu 1932 1945 Stuttgart 1935 U travni 1930 r v Gejdelberzi bulo vidkrito Institut medichnih doslidzhen Tovaristva kajzera Vilgelma Direktor institutu pragnuv zaluchiti vchenih z inshih galuzej nauki dlya svoyih doslidzhen sistemi krovoobigu Dlya cogo v instituti bulo utvoreno chotiri rivnopravnih napryamki patologiya fiziologiya fizika i himiya Z istorichnih prichin osnovne pole doslidzhen institutu naprikinci 30 h rokiv zmistilosya u napryamkah himiyi ta fiziki yaki buli predstavleni Rihardom Kunom i Valterom Bote vidpovidno U 1932 r Bote perejshov v Gejdelberzkij universitet i zminiv tam Filipa Lenarda Vnaslidok peredachi vladi nacistam v 1933 r vin vidmovivsya vid kerivnictva institutom U 1934 r ocholiv institut fiziki v instituti medichnih doslidzhen tovaristva im Kajzera Vilgelma sogodni institut yadernoyi fiziki tovaristva Maksa Planka i zalishavsya na cij posadi do 1957 r Z 1934 po 1945 rr spivpracyuye yak profesor Bote buv ne duzhe zacikavlenij u medichnih doslidzhennyah Tomu vin zaluchiv u 1943 r do biologichnih doslidiv persh za vse nad tvarinami doktora Gerharda Shuberta yakij do togo sposterigav za personalom sho pracyuvav na parizkomu ciklotroni U spilkuvanni Bote viyavlyav zverhnist prichomu ton pri spilkuvanni z aspirantami ta studentami nagaduvav feldfebelskij Navit do koleg vin zvertavsya inodi netaktovno Vitoki cogo lezhali jmovirno u vijskovij atmosferi yaka bula harakterna dlya imperskoyi fiziko tehnichnoyi ustanovi Krim togo jogo povedinka vidpovidala plankivskij shkoli Liza Majtner pisala z cogo privodu Vin nikoli ne robiv abo unikav robiti sho nebud tilki tomu sho ce moglo prinesti jomu korist chi shkodu Yaksho vin sprijmav sho nebud yak pravilne to vin robiv ce ne ozirayuchis na vlasnu personu Pislya 1942 r Bote povertayetsya do svoyih fundamentalnih doslidzhen Vin pracyuye sered inshogo nad kontrolovanim rozpodilom yadra i lancyugovimi reakciyami U cej chas buduyetsya pershij nimeckij ciklotron yakij Bote skonstruyuvav spilno zi svoyim asistentom Volfgangom Gentnerom Robota pislya vijni 1945 1957 U 1946 r Bote povernuvsya na posadu direktora institutu fiziki v instituti medichnih doslidzhen tovaristva im Maksa Planka v Gejdelberzi Vin rozrahovuvav sho zmozhe pracyuvati tam tilki z nebagatma visokokvalifikovanimi studentami ta asistentami Na cej chas pripadayut tri vazhlivih naukovih proyekti vidnovlennya ciklotrona rozvitok yadernoyi spektroskopiyi i doslidzhennya kosmichnih promeniv U 50 h i 60 h rokah roboti Bote i spivrobitnikiv nabuvali vse bilshogo mizhnarodnogo vplivu Bote buv odnim z pidpisali 11 lipnya 1953 r zaklik do kerivnikiv derzhav svitu vidmovitisya vid nasilstva yak zasobu politichnoyi borotbi Z vikom Bote vse bilshe hvoriv Progresuyuche zvuzhennya sudin zmusilo amputuvati odnu nogu Pislya ciyeyi operaciyi vin ne zmig povnistyu oduzhati Valter Bote buv pershoprohidcem u galuzi suchasnoyi yadernoyi fiziki i fiziki elementarnih chastinok Vin zalishiv pomitnij slid v istoriyi fiziki XX storichchya Naukovi praciMetod zbigiv i kosmichne viprominyuvannya Same Valter Bote spilno zi svoyim spivrobitnikom Vernerom Kolhersterom doveli za dopomogoyu isnuvannya pronikayuchogo kosmichnogo viprominyuvannya yake bulo vidkrito v 1912 r v eksperimentah Viktora Gessa na povitryanij kuli U 1929 r Bote i Kolherstera rozrobili specialnij metod pri yakomu svidchennya dvoh rozdilnih lichilnikiv Gejgera reyestruvalisya tilki todi koli voni vidbuvalisya v pevnij chasovij poslidovnosti Takij pidrahunok zbigiv dozvoliv prostezhiti shlyah chastki cherez lichilniki Vidkrittya nejtronu Bote i jogo student Gerbert Beker buli sered pershih hto zajmavsya vidkrittyam nejtrona U 1930 r voni opisali nezvichajnij tip gamma promeniv yakij vinikav pri oprominenni beriliyu alfa chastinkami sho vinikayut pri rozpadi poloniyu Cej eksperiment voni provodili z metoyu perevirki teoriyi Ernesta Rezerforda i shob z yasuvati chi viprominyuyutsya pri comu visokoenergetichni chastinki Bote zajmavsya fundamentalnimi vlastivostyami strukturi atoma Tak yak vin praktichno ne cikavivsya medichnimi doslidzhennyami to propoziciya pro robotu v Gejdelberzi slid rozglyadati yak sprobu utrimati vid emigraciyi providnogo nimeckogo fizika eksperimentatora U 30 h rokah vin razom zi spivrobitnikami buv odnim z pershih uchenih yaki sposterigali efekt yadernogo fotoefektu vzayemodiya atomnogo yadra z fotonami proveli yaderno spektroskopichni doslidzhennya i zrobili shtuchni izotopi Spivpracya z Volfgangom Genterom Naprikinci 1935 pislya zakinchennya navchannya v Parizhi Volfgang Genter priyihav dlya prodovzhennya navchannya do Valtera Bote v Gejdelberg Bote zajmavsya v toj moment doslidzhennyami prohodzhennya zhorstkogo gamma viprominyuvannya kriz materiyu i prijshov do tih zhe rezultativ sho i Genter Genter prodovzhiv svoyi parizki doslidzhennya spilno z Bote Pri sprobi dosliditi zalezhnist yadernogo fotoefektu v beriliyu vid energiyi stalo ochevidno sho energiya gamma viprominyuvannya bula zanadto mala v porivnyanni z energiyeyu zv yazku nejtrona v yadri i sho dlya prodovzhennya doslidzhen neobhidni gamma promeni z nabagato bilshoyu energiyeyu i nabagato bilshoyi intensivnosti Bote i Genter virishili pobuduvati generator Van Der Grafa Genter pobuduvav takij prilad sho mav golovni risi suchasnih priskoryuvachiv za nejmovirno korotkij chas Vzhe v listopadi 1936 r bula vimiryana funkciya zbudzhennya do energij 500 keV 11 B 1 1 p 6 12 C G a m m a displaystyle 11 mathrm B 1 1 mathrm p to 6 12 mathrm C mathrm Gamma i vlitku 1937 r buli gotovi dani pro yaderni fotoefekti pri oprominenni 17 MeV gamma viprominyuvannyam 7 Li p gamma bagatoh seredno vazhkih i vazhkih yader Takozh za dopomogoyu Volfganga Gentera vdalosya otrimati shtuchnu radioaktivnist Ciklotron Pislya pripinennya vijskovih dij mizh Nimechchinoyu i Franciyeyu vlitku 1940 r Bote i Genter otrimali zavdannya proinspektuvati parizhskij ciklotron yakij buduvav Zholio U 1940 r Bote i Genter pobuvali v parizkomu instituti i vstanovili sho cherez nedoliki visokochastotnoyi ustanovki ciklotron buv vse she v nerobochomu stani Bote otrimav zavdannya pobuduvati v Gejdelberzi ciklotron i vzhe v 1941 r jomu vdalosya zabezpechiti majzhe vse neobhidne dlya cogo U berezni 1943 r nareshti buv dostavlenij magnit i voseni togo zh roku ciklotron buv prijnyatij v ekspluataciyu Bote pryamo zayaviv Albertu Shpeyeru sho ciklotron bude vikoristovuvatisya tilki dlya medichnih ta biologichnih cilej Robota v uranovomu proyekti Valter Bote buv odnim z providnih fizikiv eksperimentatoriv Nimechchini 20 h 50 h rokiv Prichini yaki sponukali Bote priyednatisya do uranovogo proyektu buli riznomanitni Vin buv protivnikom nacistskogo rezhimu osoblivo pislya vihodu z universitetu v 1933 r Popri ce vin podav zayavku na uchast u vijskovomu proyekti z patriotichnih motiviv Ni poyasnen ni vibachen vin pislya vijni ne robiv Z patriotichnih chastkovo nacionalistichnih perekonan vin rozpochav u 1940 r vimiryuvannya pererizu rozsiyannya nejtroniv na vugleci dlya vijskovogo vidomstva Heereswaffenamt Misiya ALSOS U ramkah misiyi ALSOS v seredini 1945 r v Gejdelberg pribuli amerikanski upovnovazheni tam buv yedinij nimeckij ciklotron Zanyattya institutu medichnih doslidzhen vidbulosya bez uskladnen Bote buv dopitanij jogo roboti buli konfiskovani Odnak Bote povidomiv Gudsmitu sho zgidno z vkazivkami vladi vin spaliv vsi svoyi sekretni zviti Do ogoloshennya kapitulyaciyi Bote vidmovlyavsya davati svidchennya ale popri ce vin na vidminu vid inshih uchasnikiv uranovogo proyektu ne buv internovanij v Angliyi U reshti resht Bote peredav vsi dokumenti sho zalishilisya ALSOS hocha i nichogo ne skazav pro sekretni doslidzhennyah u svoyemu instituti Pislya vijni Pid chas pislyavoyennoyi okupaciyi Nimechchini soyuznikami Bote spilno z Flyugge pidgotuvav u ramkah proyektu Field Information Allied Technical FIAT reports knigu z yadernoyi fiziki i kosmichnih promeniv U Nimechchini drugoyi polovini 40 h rokiv golovnoyu turbotoyu bulo znajti yizhu i dah nad golovoyu tomu Bote doklav bagato zusil shob zberegti svoyu grupu i provoditi serjozni doslidzhennya Hocha jomu zaboronili pracyuvati v galuzi yadernoyi fiziki Bote buv priznachenij direktorom institutu fiziki Gejdelberzkogo universitetu Vin vikoristav cyu posadu shob zberegti svoyu grupu modernizuvati i pidtrimuvati institut Z travnya 1946 r do svoyeyi smerti Bote ocholyuvav fizichnij institut tovaristva im Maksa Planka ranishe vidomogo yak tovaristvo im Kajzera Vilgelma v Gejdelberzkomu universiteti U 1948 r profesor Valter Bote zmig znovu privesti v diyu gejdelbergskij ciklotron Vin provodiv razom zi svoyimi studentami eksperimenti z yadernoyi fiziki i gotuvav radioaktivni preparati dlya susidnoyi kliniki Interes do Gejdelberzkih robit zrostav Volfgang Pauli yakij pislya zakinchennya vijni perebuvav daleko vid Nimechchini vse taki priyihav do Gejdelberga na 60 richchya Bote Nezabarom takozh Bete Gamov Mariya Majyer Nordhajm Rabi Vajskopf Vigner ta bagato inshih vidatni vcheni vidviduvali Gejdelberg 29 lyutogo 1952 sformuvalasya komisiya z atomnoyi fiziki nimeckogo fizichnogo tovaristva yaku ocholyuvav Gejzenberg do yakoyi vhodiv i Bote U nastupni roki Bote prisvyativ sebe doslidzhennyam v galuzi yadernoyi fiziki i zastosuvannya shtuchnoyi radioaktivnosti Odnak cherez hvorobu vin buv zmushenij postupovo vidhoditi vid doslidnickoyi roboti NagorodiU 1952 r Bote otrimav orden Pour le Merite U 1953 r Bote buv nagorodzhenij medallyu im Maksa Planka U 1954 r Bote otrimav Nobelivsku premiyu z fiziki Za dlya viyavlennya kosmichnih promeniv i zrobleni u zv yazku iz cim vidkrittya Cherez poganij stan zdorov ya Bote ne zmig poyihati do Stokgolmu Za bazhannyam Bote premiyu otrimala jogo donka Olena Ridel U 1956 r Bote stav pochesnim doktorom Gissen skogo universitetu U 1993 r vulicya Ernsta Telmana bula perejmenovana u vulicyu Valtera Bote Bote buv chlenom saksonskoyi akademiyi nauk u Lejpcigu Div takozh19178 Valterbote asteroyid nazvanij na chest vchenogo PrimitkiEncyclopaedia Britannica d Track Q5375741 SNAC 2010 d Track Q29861311 Encyclopaedia Universalis Encyclopaedia Britannica d Track Q2743906d Track Q1340194 Bote Valter Bolshaya sovetskaya enciklopediya v 30 t pod red A M Prohorov 3 e izd Moskva Sovetskaya enciklopediya 1969 d Track Q649d Track Q17378135 Matematichnij genealogichnij proyekt 1997 d Track Q829984 Baza danih malih kosmichnih til JPL Valter Bote angl PosilannyaHramov Yu A Bote Valter Fiziki Biograficheskij spravochnik Pod red A I Ahiezera Izd 2 e ispr i dopoln M Nauka 1983 S 43 400 s Informaciya z sajtu Nobelivskogo komitetu Arhivovano 26 sichnya 2012 u WebCite angl nim