Валенти́н Васи́льович Сильве́стров (нар. 30 вересня 1937, Київ) — український композитор. Народний артист Української РСР (1989), лавреат Шевченківської премії (1995).
Сильвестров Валентин Васильович | |
---|---|
| |
Основна інформація | |
Дата народження | 30 вересня 1937 (86 років) |
Місце народження | Київ |
Громадянство | |
Професія | композитор |
Освіта | Національна музична академія України імені П. І. Чайковського |
Вчителі | Лятошинський Борис Миколайович |
Інструменти | фортепіано |
Жанри | симфонія, сучасна класична музика і d |
Лейбли | d |
Нагороди | |
Творчий шлях
Закінчив Київську державну консерваторію (тепер Національна музична академія України) за фахом композиція в 1963 році по класу Б. Лятошинського.
З 1960-х років музика Сильвестрова звучить на міжнародних фестивалях, його твори виконують О. Криса, Ґ. Кремер, О. Любимов, І. Монігетті, О. Рудін, Г. Рождественський, І. Блажков та інші. Твори Сильвестрова виходять друком у багатьох престижних видавництвах Заходу, в тому числі «М. П. Бєляєв — Петерс».
У 1960-ті роки В. Сильвестров входить до творчої групи «Київський авангард», представники якої, всупереч жорсткому тиску з боку захисників панівної в СРСР естетики соцреалізму, відкривають нову сторінку історії української музики, орієнтуючись на нові стильові течії західноєвропейської музики та опановуючи сучасні композиторські техніки. Зокрема, композитор використовує у своїх творах додекафонію, алеаторику, . Характерним драматургічним принципом стає хвильова драматургія.
У 1970-ті композитор поступово відмовляється від традиційних технік авангарду, орієнтуючись на постмодернізм. Сам автор називає свій стиль «мета-музикою» («метафоричною музикою»). У творах цього періоду переважають медитативні, споглядальні настрої. Чільне місце займає притаманне постмодернізмові звертання до стилів минулих епох.
Характерною рисою стилю Сильвестрова стає постлюдійність, характерною драматургічною рисою — превалювання періодів спаду та diminuendo, на різних рівнях композиційної структури простежується типова для постмодерністської парадигми невизначеність. Індивідуальною особливістю фактури стає наявність звукової педалі, фону, в рамках якого виникають окремі знаки алюзій.
Ще однією важливою парадигмою постмодерну, наявною у творчості Сильвестрова, є невизначеність. Вона виявляється як у відсутності чітких композиційних схем, певній спонтанності мислення, так і на рівні ритмоструктур, інтонаційних побудов і взагалі звучання, що нерідко межує з тишею.
10 грудня 2023 року відбулася церемонія нагородження нобелівських лавреатів у Стокгольмі. Композиція «Вечірня серенада» Валентина Сильвестрова із циклу «Тиха музика» відкривала церемонію одразу після промови шведської кінознавиці, голови ради директорів Нобелівського фонду Астрід Содерберг Віддінг.
Громадянська позиція
Валентин Сильвестров підтримував акції протесту в Києві 2004 і 2013–2014 років, пояснюючи це так: «Я все ж таки, як і будь-яка інша творча людина, більше індивідуаліст по своїй природі. Але наступає такий момент, коли просто неможливо не вийти. Коли так відверто доводять людей своїми мерзенними діями, притому глобально, що виникає таке обурення, що ти буквально втрачаєш розум…» При цьому чинну владу характеризував як «підлоту»:
![]() | Дії влади для українців виглядають негарно. Схаменіться! Для нормальної людини видно, яка це підлота. Тут вже великими буквами написано, що це ПІДЛОТА. | ![]() |
Стихійне повалення пам'ятника Леніна в Києві В. Сильвестров описував так:
![]() | Пам'ятник знесли — це сумнівне досягнення революції, але досягнення. Влада ж змогла демонтувати пам'ятник Леніну на Майдані, могла б і цей так само спокійно прибрати. І помістити його в музей, бо він, можливо, має якусь скульптурну цінність. Це для кого його ставили, для комуністів? Адже пам'ятників Сталіну в Києві немає жодного. Навіщо ж тоді Леніну залишили, чим він кращий? Він обіцяв селянам землю і заводи, а вийшло смертовбивство суцільне. І цій людині пам'ятник встановлювати? | ![]() |
Будучи російськомовним у побуті, Сильвестров є палким шанувальником української, і дає такі порівняльні характеристики української та російської мов:
![]() | Я ще за радянських часів у Львові помітив, що коли ти перебуваєш в українській мові, в цій стихії, то раптом думки забарвлюються якось інакше. Коли переходиш із російської на українську, з'являється відчуття новизни відтінків, мова ніби з якимось цікавим вибриком, а коли, навпаки, з української на російську, то остання спочатку здається якоюсь прісною, по-лакейському вихолощеною. | ![]() |
![]() | Українська забарвленіша, російська – прозоріша. Різкий перехід із російської на українську чи навпаки – небажаний. Це різні системи. Наші філософські думки матимуть різний сенс залежно від мови. Візьміть для прикладу слова «божевільний» – як вільний від Бога, та «сумасшедший» — як технологічний процес. В українському варіанті звучить зі співчуттям, на відміну від російського. | ![]() |
Нагороди
- 1967 — лауреат Міжнародної премії ім. С. Кусевицького (США)
- 1970 — лауреат Міжнародного конкурсу композиторів «Gaudeamus» (Нідерланди)
- 1989 — Народний артист України
- 1995 — лавреат Державної премії України ім. Т. Шевченка
- 1997 — орден «За заслуги» ІІІ ступеня
- 2007 — орден Ярослава Мудрого V ступеня
- 2011 — Почесний доктор honoris causa Національного університету «Києво-Могилянська академія»
- 2016 — Почесний доктор honoris causa Національного університету «Острозька академія»
- 2017 — орден Ярослава Мудрого IV ступеня
У творчому доробку автора
(джерело інформації: мультимедійна база даних «Нова музика України»)
для оркестру
![]() | |
---|---|
![]() | Симфонія №3 |
![]() | Симфонія №4 |
![]() | Симфонія №5 |
![]() | Симфонія №6 |
- 9 симфоній
- № 1 (1963, ред. 1974)
- № 2 для флейти, ударних, фортепіано і струнного оркестру (1965)
- № 3 для великого симфонічного оркестру «Есхатофонія» (1965)
- № 4 для духових і струнних (1976)
- № 5 (1980—1982)
- № 6 (1994—1995)
- № 7 (2002—2003)
- № 8 (прем'єра в 2015)
- № 9 (прем'єра в 2019)
для інструментів соло з оркестром
- «Монодія» для ф-но і симф.оркестру (1965)
- «Медитація» для віолончелі і камерного оркестру (1972)
- «Постлюдія» для ф-но і симф. оркестру (1984)
- «Посвята» для скрипки і симф. оркестру (1990-91)
- «Метамузика» для ф-но і симф. оркестру (1992)
- «Вісник» для ф-но і струнних (1997)
- «Епітафія» для ф-но та струнного оркестру (1999)
- Концерт для скрипки з оркестром (2016)
для голосу з оркестром
- «Exegi monumentum» на вірші О. С. Пушкіна для баритона і симф. оркестру (1985-87)(рос.)
- «Ода солов'ю», для сопрано і камерного оркестру (1997)(рос.)
- Осіння серенада для сопрано і камерного оркестру (1980—2000)(рос.)
для камерного оркестру
- «Спектри» (1965)
- Поема пам'яті Лятошинського (1968)
- Серенада (1978)
- Інтермеццо (1983)
для хору
- Кантата на вірші Ф. Тютчева та О. Блока (1973)(рос.)
- «Лісова музика» на сл. Айгі для сопрано, валторни і ф-но (1977-78)(рос.)
- Кантата на вірші Т. Шевченка (1977)
- Елегія (на сл. Шевченка, 1996)
- Реквієм для Лариси (на сл. Т.Шевченка, 1997-99)
- 2 Диптихи на слова Т.Шевченка (1995, 2016)
- Псалми на слова Т. Шевченка (2005)
- «Українські псалми» на народні слова (2006)
- 4 Псалми Давида (2006; 2007)
- Три Алілуї (2006—2012)
- 13 Духовних піснеспівів (2006—2013)
- «Триптих» (2013)
- 4 триптихи на слова Т.Шевченка (2013—2015)
- Піснеспіви на слова Т. Шевченка (2014)
- Майдан — Київ (2014)
- In memorian (2020)
камерна музика
|
|
Для фортепіано соло
![]() | |
---|---|
![]() | ![]() |
![]() | ![]() |
1960—2000
- Сонатина (1960)
- 5 п'єс (1961)
- Тріада (1962)
- 3 Сонати (1972; 1975; 1979)
- Класична соната (1975)
- Елегія (1967)
- «Дитяча музика» (1973)
- «Музика в старовинному стилі» (1973)
- «Кіч-музика» (1977)
- «Віддалена музика» (1993)
- «Наївна музика» (1993)
- «Усна музика» (1998-99)
- «Ноктюрн» (2000)
- Інтермеццо та Багателі (2000)
2005+
- 3 багателі (2005) Ор. 1 .
- 4 п'єси (2006) Ор. 2 .
- 3 вальсу і постлюдія (2005–2006) Ор. 3 .
- 3 багателі (2005) Ор. 4 .
- Постлюдія (2005) Ор. 5 .
- 3 багателі (2005–2006) Ор. 6 .
- 3 п'єси (2003) Ор. 9 .
- Моменти (2003) Ор. 10 .
- 2 вальсу (2002–2003) Ор. 11 .
- 2 багателі (2004) Ор. 16 .
- 4 постлюдії (2004) Ор. 21 .
- 3 п'єси (2005) Ор. 38 .
- 4 багателі (2005) Ор. 41 .
- 7 п'єс (2005) Ор. 46 .
- 2 мазурки (2005) Ор. 56 .
- 3 постлюдії (2005) Ор. 57 .
- 2 елегії (2005) Ор. 60 .
- 3 постлюдії (2005) Ор. 64 .
- 3 багателі (2006) Ор. 73 .
- 3 колискових і елегія (2006) Ор. 75 .
- 2 п'єси (2007) Ор. 96 .
- 5 вальсів (2007) Ор. 98 .
- 9 вальсів (2007) Ор. 106 .
- 5 музичних моментів (2007) Ор. 107 .
Для голосу з фортепіано
|
|
музика до кінофільмів
|
|
Див. також
- «В. Сильвестров» — фільм Сергія Буковського (2020)
Примітки
- На церемонії вручення Нобелівської премії у Швеції лунала музика українського композитора. hromadske.ua, 11 Грудня 2023.
- Марія Семенченко. Валентин Сильвестров: «Народ уже переміг» [ 31 грудня 2013 у Wayback Machine.]// «День», 11 грудня, 2013
- Марія Семенченко. Валентин Сильвестров: «Читайте Шевченка, доки не пізно...» [ 4 березня 2016 у Wayback Machine.] // «День», 29 грудня 2013
- «Ми звикаємо до всього, але не все можемо збагнути», — Валентин Сильвестров, композитор [ 30 грудня 2013 у Wayback Machine.]//Журнал «Країна» № 144 за 25.10.2012
- Олена Чекан Приструнивши авангард [ 26 лютого 2012 у Wayback Machine.]// Тиждень. 29 жовтня, 2010
- . Архів оригіналу за 09.11.2017. Процитовано 09.11.2017.
- . Архів оригіналу за 7 березня 2006. Процитовано 27 травня 2006.
Література
- Енциклопедія українознавства : Словникова частина : [в 11 т.] / Наукове товариство імені Шевченка ; гол. ред. проф., д-р Володимир Кубійович. — Париж — Нью-Йорк : Молоде життя, 1955—1995. — .
- В. Сильвестров на сторінці Association NEW MUSIC
- Павлишин С. С. Валентин Сильвестров. — Київ: Музична Україна, 1989. 88 с. (Сер.: «Творчі портрети українських композиторів»)
- Ильина А. Постмодернистические тенденции в музыке В. Сильвестрова.// Українське музикознавство. Вип..33 — К.2004
- Мельниченко І. В. Специфіка естетики постмодернізму в контексті феномену творчості Валентина Сильвестрова / І. В. Мельниченко // Молодий вчений. — 2017. — № 10. — С. 297—300.
- Михайлова О. Про структурно-семантичний інваріант симфоній В. Сильвестрова // Українське музикознавство Вип. 28 — К.1998
- Опанасюк О. П. Творчість В. Сильвестрова в контексті інтенціональної форми художнього образу // Українське мистецтвознавство. Вип. 5. — К.: ІМФЕ, 2004. — С. 76-81.
- Опанасюк О. П. Про інтенціональний стиль в музичному мистецтві. На матеріалі Другої сонати для фортепіано В. Сильвестрова // Київське музикознавство. Вип. 25. — К., 2007. — С. 66-76.
- Довгаленко Ніна Сергіївна (30.09.2007). Авангард в украинской музыке 1960-х годов [Авангард в українській музиці 1960-х років] (рос.) . Архів оригіналу за 30.09.2007. Процитовано 24.04.2007.
- Опанасюк О. П. «Дочекатися музики» В.Сильвестрова: інтенціональний зріз // Мистецтвознавчі записки: Збір. наук. праць. — Вип. 20. — К. : Міленіум, 2011. — С. 38-47.
- Валентин Сильвестров. Дочекатися музики : Лекції-бесіди. За матеріалами зустрічей, організованих Сергієм Пілютиковим. — Київ : Дух і Літера, 2011. — 376 с. — .
- Рудь П. В. Три фортепіанні сонати В. Сильвестрова: контекст становлення композиторського стилю. Проблеми взаємодії мистецтва, педагогіки та теорії і практики. 2017. Вип.47. С.166-178
- Романюк І., Щелканова С. «Спектри» В. Сильвестрова у контексті авангардних тенденцій української культури 1960 років. Аспекти історичного музикознавства : зб. наук. статей. Вип. XXVI. Харків. нац. ун-т мистецтв імені І.П. Котляревського; ред.-упоряд. Л. В. Русакова, Ю. П.Величко. Харків, ХНУМ, 2022. С. 67-84.
- Швець Н. Про фортепіанний стиль В.Сильвестрова. Деякі спостереження // Українське музикознавство. — К., 1991. — Вип. 26. — С. 132—145
- Щелканова С. А. Поэтика MUSICA MUNDANA в Симфонии №2 Валентина Сильвестрова. European Journal of Arts. Vienna. 2020. №1. Р. 112–120
- Щелканова С. Образ людини в ранніх симфоніях Валентина Сильвестрова: онтологічний підхід. Часопис НМАУ ім. П. І. Чайковського. К. 2018. №2 (39) С.19-29
Посилання
- Сильвестров Валентин Васильович // Шевченківська енциклопедія : у 6 т. / Гол. ред. М. Г. Жулинський. — Київ : Ін-т літератури ім. Т. Г. Шевченка, 2015. — Т. 5 : Пе—С. — С. 735.
- Марко Роберт Стех «Очима культури» № 29. Валентин Сильвестров: «Дочекатися музики»
- Лідія Мельник «Орден за музику», «Львівська газета»
- Евгения Кривицкая «Моцарт и Сильвестров», «Независимая газета»
- Пётр Поспелов «Фигуры времени: София Губайдулина — Арво Пярт — Валентин Сильвестров» «неактуальный язык», «Комерсантъ»
- Юрій Чекан. Спів, запозичений у світу (2007)
- Інтерв'ю з композитором, «Український тиждень», 2010
- Творчий доробок. Сильвестров Валентин Васильович. НСКУ.
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
U Vikipediyi ye statti pro inshih lyudej iz prizvishem Silvestrov Valenti n Vasi lovich Silve strov nar 30 veresnya 1937 Kiyiv ukrayinskij kompozitor Narodnij artist Ukrayinskoyi RSR 1989 lavreat Shevchenkivskoyi premiyi 1995 Silvestrov Valentin VasilovichZobrazhennyaOsnovna informaciyaData narodzhennya 30 veresnya 1937 1937 09 30 86 rokiv Misce narodzhennya KiyivGromadyanstvo UkrayinaProfesiya kompozitorOsvita Nacionalna muzichna akademiya Ukrayini imeni P I ChajkovskogoVchiteli Lyatoshinskij Boris MikolajovichInstrumenti fortepianoZhanri simfoniya suchasna klasichna muzika i dLejbli dNagorodi Orden Knyazya Yaroslava Mudrogo IV stupenyaOrden Knyazya Yaroslava Mudrogo V stupenyaOrden Za zaslugi III stupenyaCitati u Vikicitatah Fajli u VikishovishiTvorchij shlyahZakinchiv Kiyivsku derzhavnu konservatoriyu teper Nacionalna muzichna akademiya Ukrayini za fahom kompoziciya v 1963 roci po klasu B Lyatoshinskogo Z 1960 h rokiv muzika Silvestrova zvuchit na mizhnarodnih festivalyah jogo tvori vikonuyut O Krisa G Kremer O Lyubimov I Monigetti O Rudin G Rozhdestvenskij I Blazhkov ta inshi Tvori Silvestrova vihodyat drukom u bagatoh prestizhnih vidavnictvah Zahodu v tomu chisli M P Byelyayev Peters U 1960 ti roki V Silvestrov vhodit do tvorchoyi grupi Kiyivskij avangard predstavniki yakoyi vsuperech zhorstkomu tisku z boku zahisnikiv panivnoyi v SRSR estetiki socrealizmu vidkrivayut novu storinku istoriyi ukrayinskoyi muziki oriyentuyuchis na novi stilovi techiyi zahidnoyevropejskoyi muziki ta opanovuyuchi suchasni kompozitorski tehniki Zokrema kompozitor vikoristovuye u svoyih tvorah dodekafoniyu aleatoriku Harakternim dramaturgichnim principom staye hvilova dramaturgiya U 1970 ti kompozitor postupovo vidmovlyayetsya vid tradicijnih tehnik avangardu oriyentuyuchis na postmodernizm Sam avtor nazivaye svij stil meta muzikoyu metaforichnoyu muzikoyu U tvorah cogo periodu perevazhayut meditativni spoglyadalni nastroyi Chilne misce zajmaye pritamanne postmodernizmovi zvertannya do stiliv minulih epoh Harakternoyu risoyu stilyu Silvestrova staye postlyudijnist harakternoyu dramaturgichnoyu risoyu prevalyuvannya periodiv spadu ta diminuendo na riznih rivnyah kompozicijnoyi strukturi prostezhuyetsya tipova dlya postmodernistskoyi paradigmi neviznachenist Individualnoyu osoblivistyu fakturi staye nayavnist zvukovoyi pedali fonu v ramkah yakogo vinikayut okremi znaki alyuzij She odniyeyu vazhlivoyu paradigmoyu postmodernu nayavnoyu u tvorchosti Silvestrova ye neviznachenist Vona viyavlyayetsya yak u vidsutnosti chitkih kompozicijnih shem pevnij spontannosti mislennya tak i na rivni ritmostruktur intonacijnih pobudov i vzagali zvuchannya sho neridko mezhuye z tisheyu 10 grudnya 2023 roku vidbulasya ceremoniya nagorodzhennya nobelivskih lavreativ u Stokgolmi Kompoziciya Vechirnya serenada Valentina Silvestrova iz ciklu Tiha muzika vidkrivala ceremoniyu odrazu pislya promovi shvedskoyi kinoznavici golovi radi direktoriv Nobelivskogo fondu Astrid Soderberg Vidding Gromadyanska poziciya Valentin Silvestrov pidtrimuvav akciyi protestu v Kiyevi 2004 i 2013 2014 rokiv poyasnyuyuchi ce tak Ya vse zh taki yak i bud yaka insha tvorcha lyudina bilshe individualist po svoyij prirodi Ale nastupaye takij moment koli prosto nemozhlivo ne vijti Koli tak vidverto dovodyat lyudej svoyimi merzennimi diyami pritomu globalno sho vinikaye take oburennya sho ti bukvalno vtrachayesh rozum Pri comu chinnu vladu harakterizuvav yak pidlotu Diyi vladi dlya ukrayinciv viglyadayut negarno Shamenitsya Dlya normalnoyi lyudini vidno yaka ce pidlota Tut vzhe velikimi bukvami napisano sho ce PIDLOTA Stihijne povalennya pam yatnika Lenina v Kiyevi V Silvestrov opisuvav tak Pam yatnik znesli ce sumnivne dosyagnennya revolyuciyi ale dosyagnennya Vlada zh zmogla demontuvati pam yatnik Leninu na Majdani mogla b i cej tak samo spokijno pribrati I pomistiti jogo v muzej bo vin mozhlivo maye yakus skulpturnu cinnist Ce dlya kogo jogo stavili dlya komunistiv Adzhe pam yatnikiv Stalinu v Kiyevi nemaye zhodnogo Navisho zh todi Leninu zalishili chim vin krashij Vin obicyav selyanam zemlyu i zavodi a vijshlo smertovbivstvo sucilne I cij lyudini pam yatnik vstanovlyuvati Buduchi rosijskomovnim u pobuti Silvestrov ye palkim shanuvalnikom ukrayinskoyi i daye taki porivnyalni harakteristiki ukrayinskoyi ta rosijskoyi mov Ya she za radyanskih chasiv u Lvovi pomitiv sho koli ti perebuvayesh v ukrayinskij movi v cij stihiyi to raptom dumki zabarvlyuyutsya yakos inakshe Koli perehodish iz rosijskoyi na ukrayinsku z yavlyayetsya vidchuttya novizni vidtinkiv mova nibi z yakimos cikavim vibrikom a koli navpaki z ukrayinskoyi na rosijsku to ostannya spochatku zdayetsya yakoyus prisnoyu po lakejskomu viholoshenoyu Ukrayinska zabarvlenisha rosijska prozorisha Rizkij perehid iz rosijskoyi na ukrayinsku chi navpaki nebazhanij Ce rizni sistemi Nashi filosofski dumki matimut riznij sens zalezhno vid movi Vizmit dlya prikladu slova bozhevilnij yak vilnij vid Boga ta sumasshedshij yak tehnologichnij proces V ukrayinskomu varianti zvuchit zi spivchuttyam na vidminu vid rosijskogo Nagorodi1967 laureat Mizhnarodnoyi premiyi im S Kusevickogo SShA 1970 laureat Mizhnarodnogo konkursu kompozitoriv Gaudeamus Niderlandi 1989 Narodnij artist Ukrayini 1995 lavreat Derzhavnoyi premiyi Ukrayini im T Shevchenka 1997 orden Za zaslugi III stupenya 2007 orden Yaroslava Mudrogo V stupenya 2011 Pochesnij doktor honoris causa Nacionalnogo universitetu Kiyevo Mogilyanska akademiya 2016 Pochesnij doktor honoris causa Nacionalnogo universitetu Ostrozka akademiya 2017 orden Yaroslava Mudrogo IV stupenyaU tvorchomu dorobku avtora dzherelo informaciyi multimedijna baza danih Nova muzika Ukrayini dlya orkestru Zovnishni videofajli Simfoniya 3 Simfoniya 4 Simfoniya 5 Simfoniya 6 9 simfonij 1 1963 red 1974 2 dlya flejti udarnih fortepiano i strunnogo orkestru 1965 3 dlya velikogo simfonichnogo orkestru Eshatofoniya 1965 4 dlya duhovih i strunnih 1976 5 1980 1982 6 1994 1995 7 2002 2003 8 prem yera v 2015 9 prem yera v 2019 dlya instrumentiv solo z orkestrom Monodiya dlya f no i simf orkestru 1965 Meditaciya dlya violoncheli i kamernogo orkestru 1972 Postlyudiya dlya f no i simf orkestru 1984 Posvyata dlya skripki i simf orkestru 1990 91 Metamuzika dlya f no i simf orkestru 1992 Visnik dlya f no i strunnih 1997 Epitafiya dlya f no ta strunnogo orkestru 1999 Koncert dlya skripki z orkestrom 2016 dlya golosu z orkestrom Exegi monumentum na virshi O S Pushkina dlya baritona i simf orkestru 1985 87 ros Oda solov yu dlya soprano i kamernogo orkestru 1997 ros Osinnya serenada dlya soprano i kamernogo orkestru 1980 2000 ros dlya kamernogo orkestru Spektri simfoniya dlya kamernogo orkestru Chastina 1 source source Diriguye I Blazhkov 1965 Pri problemah glyante v dovidku Spektri 1965 Poema pam yati Lyatoshinskogo 1968 Serenada 1978 Intermecco 1983 dlya horu Kantata na virshi F Tyutcheva ta O Bloka 1973 ros Lisova muzika na sl Ajgi dlya soprano valtorni i f no 1977 78 ros Kantata na virshi T Shevchenka 1977 Elegiya na sl Shevchenka 1996 Rekviyem dlya Larisi na sl T Shevchenka 1997 99 2 Diptihi na slova T Shevchenka 1995 2016 Psalmi na slova T Shevchenka 2005 Ukrayinski psalmi na narodni slova 2006 4 Psalmi Davida 2006 2007 Tri Aliluyi 2006 2012 13 Duhovnih pisnespiviv 2006 2013 Triptih 2013 4 triptihi na slova T Shevchenka 2013 2015 Pisnespivi na slova T Shevchenka 2014 Majdan Kiyiv 2014 In memorian 2020 kamerna muzika 2 strunnih kvarteti ta Kvartet pikkolo Kvintet Misteriya dlya alt flejti ta udarnih Trio dlya flejti trubi ta chelesti Proekciya na klavesin vibrafon i dzvoni Drama dlya skripki violoncheli ta f no Sonata dlya violoncheli ta f no 3 postlyudiyi Post skriptum dlya skripki ta f no Epitafiya L B dlya alta i f no Misteriozo dlya klarneta Elegiya dlya violoncheli Ikona Dlya fortepiano solo Zovnishni videofajli 9 valsiv or 106 v avtorskomu vikonanni na YouTube 5 muzichnih momentiv or 107 v avtorskomu vikonanni na YouTube 1960 2000 Sonatina 1960 5 p yes 1961 Triada 1962 3 Sonati 1972 1975 1979 Klasichna sonata 1975 Elegiya 1967 Dityacha muzika 1973 Muzika v starovinnomu stili 1973 Kich muzika 1977 Viddalena muzika 1993 Nayivna muzika 1993 Usna muzika 1998 99 Noktyurn 2000 Intermecco ta Bagateli 2000 2005 3 bagateli 2005 Or 1 4 p yesi 2006 Or 2 3 valsu i postlyudiya 2005 2006 Or 3 3 bagateli 2005 Or 4 Postlyudiya 2005 Or 5 3 bagateli 2005 2006 Or 6 3 p yesi 2003 Or 9 Momenti 2003 Or 10 2 valsu 2002 2003 Or 11 2 bagateli 2004 Or 16 4 postlyudiyi 2004 Or 21 3 p yesi 2005 Or 38 4 bagateli 2005 Or 41 7 p yes 2005 Or 46 2 mazurki 2005 Or 56 3 postlyudiyi 2005 Or 57 2 elegiyi 2005 Or 60 3 postlyudiyi 2005 Or 64 3 bagateli 2006 Or 73 3 koliskovih i elegiya 2006 Or 75 2 p yesi 2007 Or 96 5 valsiv 2007 Or 98 9 valsiv 2007 Or 106 5 muzichnih momentiv 2007 Or 107 Dlya golosu z fortepiano 2 romansi na virshi O Bloka Tihi pisni 1977 ros Prosti pisni 1974 1981 Starovinna balada Stupeni Kich pisni 4 pisni na slova O Mandelshtama 3 pisni na slova Bloka Mayakovskogo ta Ivashkevich 2003 ros muzika do kinofilmiv Bili hmari 1968 1968 Yeralashnij rejs 1977 1979 Probivna lyudina 1979 Grachi 1982 Ne bulo b shastya 1983 Nablizhennya do majbutnogo 1986 Sad Getsimanskij 1993 Chehovski motivi 2002 rezh K Muratova Nastroyuvach 2004 rezh K Muratova Chas proshannya 2005 rezh Fransua Ozon Odvichne povernennya 2012 rezh K Muratova Valerij Lamah Kolo zhittya 2013 dok rezh A Sirih Div takozh V Silvestrov film Sergiya Bukovskogo 2020 PrimitkiNa ceremoniyi vruchennya Nobelivskoyi premiyi u Shveciyi lunala muzika ukrayinskogo kompozitora hromadske ua 11 Grudnya 2023 Mariya Semenchenko Valentin Silvestrov Narod uzhe peremig 31 grudnya 2013 u Wayback Machine Den 11 grudnya 2013 Mariya Semenchenko Valentin Silvestrov Chitajte Shevchenka doki ne pizno 4 bereznya 2016 u Wayback Machine Den 29 grudnya 2013 Mi zvikayemo do vsogo ale ne vse mozhemo zbagnuti Valentin Silvestrov kompozitor 30 grudnya 2013 u Wayback Machine Zhurnal Krayina 144 za 25 10 2012 Olena Chekan Pristrunivshi avangard 26 lyutogo 2012 u Wayback Machine Tizhden 29 zhovtnya 2010 Arhiv originalu za 09 11 2017 Procitovano 09 11 2017 Arhiv originalu za 7 bereznya 2006 Procitovano 27 travnya 2006 LiteraturaEnciklopediya ukrayinoznavstva Slovnikova chastina v 11 t Naukove tovaristvo imeni Shevchenka gol red prof d r Volodimir Kubijovich Parizh Nyu Jork Molode zhittya 1955 1995 ISBN 5 7707 4049 3 V Silvestrov na storinci Association NEW MUSIC Pavlishin S S Valentin Silvestrov Kiyiv Muzichna Ukrayina 1989 88 s Ser Tvorchi portreti ukrayinskih kompozitoriv Ilina A Postmodernisticheskie tendencii v muzyke V Silvestrova Ukrayinske muzikoznavstvo Vip 33 K 2004 Melnichenko I V Specifika estetiki postmodernizmu v konteksti fenomenu tvorchosti Valentina Silvestrova I V Melnichenko Molodij vchenij 2017 10 S 297 300 Mihajlova O Pro strukturno semantichnij invariant simfonij V Silvestrova Ukrayinske muzikoznavstvo Vip 28 K 1998 Opanasyuk O P Tvorchist V Silvestrova v konteksti intencionalnoyi formi hudozhnogo obrazu Ukrayinske mistectvoznavstvo Vip 5 K IMFE 2004 S 76 81 Opanasyuk O P Pro intencionalnij stil v muzichnomu mistectvi Na materiali Drugoyi sonati dlya fortepiano V Silvestrova Kiyivske muzikoznavstvo Vip 25 K 2007 S 66 76 Dovgalenko Nina Sergiyivna 30 09 2007 Avangard v ukrainskoj muzyke 1960 h godov Avangard v ukrayinskij muzici 1960 h rokiv ros Arhiv originalu za 30 09 2007 Procitovano 24 04 2007 Opanasyuk O P Dochekatisya muziki V Silvestrova intencionalnij zriz Mistectvoznavchi zapiski Zbir nauk prac Vip 20 K Milenium 2011 S 38 47 Valentin Silvestrov Dochekatisya muziki Lekciyi besidi Za materialami zustrichej organizovanih Sergiyem Pilyutikovim Kiyiv Duh i Litera 2011 376 s ISBN 978 966 378 199 0 Rud P V Tri fortepianni sonati V Silvestrova kontekst stanovlennya kompozitorskogo stilyu Problemi vzayemodiyi mistectva pedagogiki ta teoriyi i praktiki 2017 Vip 47 S 166 178 Romanyuk I Shelkanova S Spektri V Silvestrova u konteksti avangardnih tendencij ukrayinskoyi kulturi 1960 rokiv Aspekti istorichnogo muzikoznavstva zb nauk statej Vip XXVI Harkiv nac un t mistectv imeni I P Kotlyarevskogo red uporyad L V Rusakova Yu P Velichko Harkiv HNUM 2022 S 67 84 Shvec N Pro fortepiannij stil V Silvestrova Deyaki sposterezhennya Ukrayinske muzikoznavstvo K 1991 Vip 26 S 132 145 Shelkanova S A Poetika MUSICA MUNDANA v Simfonii 2 Valentina Silvestrova European Journal of Arts Vienna 2020 1 R 112 120 Shelkanova S Obraz lyudini v rannih simfoniyah Valentina Silvestrova ontologichnij pidhid Chasopis NMAU im P I Chajkovskogo K 2018 2 39 S 19 29PosilannyaSilvestrov Valentin Vasilovich Shevchenkivska enciklopediya u 6 t Gol red M G Zhulinskij Kiyiv In t literaturi im T G Shevchenka 2015 T 5 Pe S S 735 Marko Robert Steh Ochima kulturi 29 Valentin Silvestrov Dochekatisya muziki Lidiya Melnik Orden za muziku Lvivska gazeta Evgeniya Krivickaya Mocart i Silvestrov Nezavisimaya gazeta Pyotr Pospelov Figury vremeni Sofiya Gubajdulina Arvo Pyart Valentin Silvestrov neaktualnyj yazyk Komersant Yurij Chekan Spiv zapozichenij u svitu 2007 Interv yu z kompozitorom Ukrayinskij tizhden 2010 Tvorchij dorobok Silvestrov Valentin Vasilovich NSKU