«Білий супрематичний хрест» (також «Білий хрест на сірому тлі», «Супрематизм») — картина російського та українського художника-авангардиста Казимира Малевича, написана в період з 1920 по 1927 роки й належить до напрямку російського безпредметного живопису, названого Малевичем супрематизмом.
англ. White Suprematist Cross[1] нід. Wit suprematistisch kruis[1] | |
---|---|
![]() | |
Творець: | К. С. Малевич |
Час створення: | 1920[2] |
Ширина: | 68,5 |
Матеріал: | полотно і олійна фарба |
Зберігається: | Міський музей (Амстердам)[2] |
Музей: | Міський музей (Амстердам) |
Опис
Широкий стійкий хрест білого кольору складений з пересічних прямокутників, простягнутих від сторони до сторони, і знаходиться на світло-сірому тлі. Утворюється ефект мозаїки, коли неясно, що знаходиться і на якому фоні — білий хрест на світло-сірому тлі або світло-сірі квадрати по кутах картини на білому тлі.
Історія
«Білий хрест» був створений в період з 1920 по 1927 роки (точне датування різниться). У 1927 році після виставки в Берліні, де виставлялася картина, Малевич довірив її берлінському архітектору Хуго Херінгу . У 1958 році «Білий хрест» разом з іншими полотнами Малевича був придбаний Амстердамським музеєм у вдови Хуго Херінга.
Вандалізм
4 січня 1997 московський художник Олександр Бренер під виглядом звичайного відвідувача підійшов до картинам Малевича в Амстердамському музеї і намалював на «Білому хресті» зеленою фарбою з балончика знак долара. Своєю акцією Бренер висловив протест проти комерціалізації мистецтва, коли твори стають еквівалентами різних сум грошей.
Реакція на вчинок Бренера була неоднозначною. Більшість мистецтвознавців і художників визнали цю акцію антикультурною і безглуздою. Однак дехто вважає, що таким чином Бренер створив новий твір мистецтва. На основі цих подій був створений короткометражний фільм «Суд над Брунер». На прес-конференції з приводу події директор музею Руді Фукс пояснив:
У цьому жесті Бренера ми не бачимо великої художньої події. Ми дуже жалкуємо про те, що сталося. І ми серйозно стурбовані тенденціями в мистецтві, які ведуть до знищення творів інших художників.
Реставрація
Спочатку, незважаючи на зусилля реставраторів по відновленню картини, всередині тріщин фарби залишався зелений колір і вважалося, що повністю відновити картину не вдасться. Але реставрація була проведена успішно, на неї було витрачено 10 000 доларів .
У супрематизмі хрест («хрестоподібна площину») — одна з трьох основних фігур поряд з квадратом і колом. Шляхом рухів квадрат трансформується в хрестоподібну площину. Ця робота була створена досить пізно, що показує стабільність у творчості Малевича.
Див. також
Примітки
- https://www.stedelijk.nl/en/collection/2173-kazimir-malevich-wit-suprematistisch-kruis
- http://www.stedelijk.nl/en/artwork/2173-wit-suprematistisch-kruis
- . Архів оригіналу за 9 грудня 2014. Процитовано 21 вересня 2014.
- . Архів оригіналу за 17 вересня 2018. Процитовано 19 вересня 2019.
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Bilij suprematichnij hrest takozh Bilij hrest na siromu tli Suprematizm kartina rosijskogo ta ukrayinskogo hudozhnika avangardista Kazimira Malevicha napisana v period z 1920 po 1927 roki j nalezhit do napryamku rosijskogo bezpredmetnogo zhivopisu nazvanogo Malevichem suprematizmom Bilij hrestangl White Suprematist Cross 1 nid Wit suprematistisch kruis 1 Tvorec K S MalevichChas stvorennya 1920 2 Shirina 68 5Material polotno i olijna farbaZberigayetsya Miskij muzej Amsterdam 2 Muzej Miskij muzej Amsterdam OpisShirokij stijkij hrest bilogo koloru skladenij z peresichnih pryamokutnikiv prostyagnutih vid storoni do storoni i znahoditsya na svitlo siromu tli Utvoryuyetsya efekt mozayiki koli neyasno sho znahoditsya i na yakomu foni bilij hrest na svitlo siromu tli abo svitlo siri kvadrati po kutah kartini na bilomu tli Istoriya Bilij hrest buv stvorenij v period z 1920 po 1927 roki tochne datuvannya riznitsya U 1927 roci pislya vistavki v Berlini de vistavlyalasya kartina Malevich doviriv yiyi berlinskomu arhitektoru Hugo Heringu U 1958 roci Bilij hrest razom z inshimi polotnami Malevicha buv pridbanij Amsterdamskim muzeyem u vdovi Hugo Heringa Vandalizm 4 sichnya 1997 moskovskij hudozhnik Oleksandr Brener pid viglyadom zvichajnogo vidviduvacha pidijshov do kartinam Malevicha v Amsterdamskomu muzeyi i namalyuvav na Bilomu hresti zelenoyu farboyu z balonchika znak dolara Svoyeyu akciyeyu Brener visloviv protest proti komercializaciyi mistectva koli tvori stayut ekvivalentami riznih sum groshej Reakciya na vchinok Brenera bula neodnoznachnoyu Bilshist mistectvoznavciv i hudozhnikiv viznali cyu akciyu antikulturnoyu i bezgluzdoyu Odnak dehto vvazhaye sho takim chinom Brener stvoriv novij tvir mistectva Na osnovi cih podij buv stvorenij korotkometrazhnij film Sud nad Bruner Na pres konferenciyi z privodu podiyi direktor muzeyu Rudi Fuks poyasniv U comu zhesti Brenera mi ne bachimo velikoyi hudozhnoyi podiyi Mi duzhe zhalkuyemo pro te sho stalosya I mi serjozno sturbovani tendenciyami v mistectvi yaki vedut do znishennya tvoriv inshih hudozhnikiv Restavraciya Spochatku nezvazhayuchi na zusillya restavratoriv po vidnovlennyu kartini vseredini trishin farbi zalishavsya zelenij kolir i vvazhalosya sho povnistyu vidnoviti kartinu ne vdastsya Ale restavraciya bula provedena uspishno na neyi bulo vitracheno 10 000 dolariv U suprematizmi hrest hrestopodibna ploshinu odna z troh osnovnih figur poryad z kvadratom i kolom Shlyahom ruhiv kvadrat transformuyetsya v hrestopodibnu ploshinu Cya robota bula stvorena dosit pizno sho pokazuye stabilnist u tvorchosti Malevicha Div takozhChornij hrestPrimitkihttps www stedelijk nl en collection 2173 kazimir malevich wit suprematistisch kruis http www stedelijk nl en artwork 2173 wit suprematistisch kruis Arhiv originalu za 9 grudnya 2014 Procitovano 21 veresnya 2014 Arhiv originalu za 17 veresnya 2018 Procitovano 19 veresnya 2019