Богородча́нський райо́н — колишній район України у центральній частині Івано-Франківської області. Районний центр: Богородчани. Населення становить 70 120 осіб (на 1 серпня 2013). Площа району 799 км². Утворено 1940 року.
Богородчанський район | |||||
---|---|---|---|---|---|
адміністративно-територіальна одиниця | |||||
| |||||
![]() | |||||
Район на карті Івано-Франківська область | |||||
Основні дані | |||||
Країна: | |||||
Область: | Івано-Франківська область | ||||
Код КОАТУУ: | 2620400000 | ||||
Утворений: | 1940 | ||||
Населення: | ▼ 69 378 (на 1.01.2019) | ||||
Площа: | 799 км² | ||||
Густота: | 87.2 осіб/км² | ||||
Тел. код: | +380-3471 | ||||
Поштові індекси: | 77700—77781 | ||||
Населені пункти та ради | |||||
Районний центр: | Богородчани | ||||
Селищні ради: | 2 | ||||
Сільські ради: | 30 | ||||
Смт: | 2 | ||||
Села: | 38 | ||||
Селища: | 1 | ||||
![]() | |||||
Мапа району | |||||
Районна влада | |||||
Голова ради: | Головчук Михайло Михайлович | ||||
Голова РДА: | Мариневич Дмитро Дмитрович | ||||
Вебсторінка: | Богородчанська РДА Богородчанська райрада | ||||
Адреса: | Богородчанська районна рада 77701, Івано-Франківська область, Богородчанський район, смт. Богородчани, вул. Шевченка, 66 | ||||
Мапа | |||||
| |||||
|
Розташування
Межує з Тисменицьким, Надвірнянським, Рожнятівським і Калуським районами області та Закарпаттям.
Рожнятівський район | Калуський район | Тисменицький район |
Рожнятівський район | ![]() | Надвірнянський район |
Закарпатська область (Тячівський район) | Надвірнянський район | Надвірнянський район |
У фізико-географічному плані територія району неоднорідна і поділяється на три ландшафтні зони: рівнинна, передгірська та гірська. Його найвища точка — гора Велика Сивуля, що має висоту 1836 м.
Геологія
Грязевий вулкан
У селі Старуня є грязьовий вулкан та сольова криниця.
Старунський вулкан заявив про себе у 1977 році, коли в Румунії стався землетрус, поштовхи якого були відчутні і на Прикарпатті. Тоді ж на північній околиці села відбувся зсув ґрунту, що утворив невелику долину з озерцем. Відтоді вулкан не заспокоюється, дихаючи через десятки міні-кратерів. Науковці мають декілька пояснень причин виникнення цього геологічного дива. За однією з гіпотез, вулкан утворився на так званій антиклінальній складці, тобто випуклій структурі, яка має кілька розломів земної кори. І тому завдяки певним фізико-хімічним процесам, що проходять на глибині 600—1000 метрів, відбуваються виверження грязей, мінеральної води, розсолів. Тут також утворюються сполуки свинцю, цинку, є прояви новітньої тектоніки, молодих рухів земної кори. За перших сім років ця територія піднялася на один метр. І загалом, на думку вчених, маємо наочний геологічний музей, природну лабораторію процесів сучасного мінералоутворення. Це місце за своєю оригінальністю, комплексом геологічних явищ, а також за науковою цінністю, не має аналогів у світі.[]
Гідрологія
Водоспади
- Манявський водоспад
- Замлацький водоспад
- Мар'янчині водоспади
- Малий Кузьминець
- Під Комином
- Під Комином Верхній
- Липни́ки
- Раковецький
Природні ресурси
Район багатий на різноманітні природні ресурси. Тут є поклади таких корисних копалин, як нафта, природний газ, кухонна сіль, озокерит, торф, а також будівельні матеріали (гравій, камінь), гідромінеральні, лісові і рекреаційні ресурси.
Флора
Загальна площа лісів становить 41,3 тис. га., що становить 52 % площі району.
ПЗФ
На північно-східних схилах Ґорґан (гірський масив Українських Карпат) розташований ботанічний заказник «Скит-Манявський». Це — один з най мальовничіших ландшафтів Передкарпаття з ялицевими, смереково-буково-ялицевими лісами, красивим лісовим озером, унікальними скельними утворами та єдиним в Івано-Франківській області насадженням модрини польської («хвойного дуба»).
Історія
Історія Підгірського краю сягає глибокої давнини. В результаті розкопок на території села Старуні виявлено десять стоянок первісних людей. Проживали на території району племена часів трипільської культури (середини 4 — кінця 3 тисячоліття до нашої ери).
Рештки городищ давньокиївського періоду поблизу сіл Грабовець і Горохолина показують, що в перших століттях нашої ери тут жили слов′янські племена білих хорватів.
Згідно з першими писемними згадками найстарішими поселеннями є Грабовець, Жураки, Монастирчани, Підгір'я (колишня назва Ляхівці), Старуня. В Галицько-Волинському літописі згадується про поселення Краснопіль (нинішній Солотвин).
Район утворено 17 січня 1940 року з трьох складових Станіславського повіту — міста Богородчани і сільських ґмін Богородчани Старі й Ляхівці.
За даними облуправління МГБ у 1949 р. в Богородчанському районі підпілля ОУН найактивнішим було в селах Горохолина, Грабовець і Хмелівка. Підпілля ОУН активно діяло до 1951 року.
Указом Президії Верховної Ради УРСР 11 березня 1959 р. до Богородчанського району приєднаний Солотвинський район, 30 грудня 1960 р. — Лисецький, Надвірнянський, Тисменицький, Яремчанський райони і частина Ланчинського. Сучасні межі району затверджені 4 січня 1965 року.
Івано-Франківська обласна Рада рішенням від 15 листопада 1995 року з Богородчанського району передала Молодківську сільраду до складу Надвірнянського району.
Адміністративний устрій
Адміністративно-територіально район поділяється на 2 селищні ради та 30 сільських рад, які об'єднують 41 населений пункт і підпорядковані Богородчанській районній раді. Адміністративний центр — смт Богородчани.
Економіка
Промисловість
Промисловий комплекс району представлений підприємствами добувної, обробної промисловості та з виробництва і розподілення електроенергії, газу, тепла і води. Промисловий потенціал району утворюють підприємства: , , , Дзвиняцька філія ТОВ , .
Агропромисловий комплекс
В економіці району провідне місце займає сільське господарство. Напрям господарства — вирощування зернових і технічних культур, тваринництво. Всього земельних угідь — 82 431 га, в тому числі орної землі — 17 318 га, лісів — 38 744 га, лук та пасовищ — 9939 га. В районі працює 14 колгоспів та 1 радгосп.
Населення
Розподіл населення за віком та статтю (2001):
Стать | Всього | До 15 років | 15-24 | 25-44 | 45-64 | 65-85 | Понад 85 | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Чоловіки | 33 579 | 8023 | 5621 | 10 397 | 6190 | 3234 | 114 | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Жінки | 36 631 | 7612 | 5219 | 9836 | 7234 | 6353 | 377 | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
|
Національний склад населення за даними перепису 2001 року:
Національність | Кількість осіб | Відсоток |
---|---|---|
українці | 69836 | 99,46 % |
росіяни | 273 | 0,39 % |
білоруси | 20 | 0,03 % |
молдовани | 15 | 0,02 % |
поляки | 15 | 0,02 % |
інші | 53 | 0,08 % |
Мовний склад населення за даними перепису 2001 року:
Мова | Кількість осіб | Відсоток |
---|---|---|
українська | 69949 | 99,63 % |
російська | 218 | 0,31 % |
молдовська | 12 | 0,02 % |
інші | 33 | 0,05 % |
За даними , станом на 1 січня 2010 року чисельність наявного населення району становила 69396 осіб, з яких 11774 особи проживали у міських поселеннях та 57622 — у сільській місцевості.
Освіта
У районі є 49 загальноосвітніх шкіл, , 38 клубів, 7 будинків культури, 44 бібліотеки.
Політика
25 травня 2014 року відбулися Президентські вибори України. У межах Богородчанського району було створено 46 виборчих дільниць. Явка на виборах складала — 74,44 % (проголосували 39 884 із 53 579 виборців). Найбільшу кількість голосів отримав Петро Порошенко — 69,11 % (27 564 виборців); Юлія Тимошенко — 12,82 % (5 112 виборців), Олег Ляшко — 8,98 % (3 581 виборців), Анатолій Гриценко — 3,70 % (1 477 виборців). Решта кандидатів набрали меншу кількість голосів. Кількість недійсних або зіпсованих бюлетенів — 0,64 %.
Архітектурні пам'ятки
У Богородчанському районі Івано-Франківської області на обліку перебуває 29 пам'яток архітектури. На території району, поблизу с. Маняви, знаходиться пам'ятка архітектури XVII ст. — Манявський скит, — заснований у 1606 р. Й. Княгиницьким, вихованцем Афонського монастиря. Скит мав до 200 ченців і десятки підпорядкованих монастирів у Галичині, на Буковині та у Молдавії. В 1748 році Скит від Константинополя одержав ставропігію, тобто став самоврядувальним і незалежним. У 1612 р. споруджена Хрестовоздвиженська церква. Припускається, що у Скиті похований гетьман України І. Виговський. Скит Манявський — аскетичний чоловічий монастир східного обряду (український Афон), визначний осередок духовності, культури і мистецтва України. Це святе місце з цілющою джерельною водою у мальовничому карпатському міжгір'ї з оздоровлюючим мікрокліматом. Зараз це відреставрований ансамбль кам'яних і дерев'яних споруд, обгороджених високою кам'яною стіною з вежами і бійницями — вдалий синтез гірського рельєфу і фортифікаційних забудов. Саме тут було створено шедевр українського сакрального живопису Богородчанський іконостатс, виконаний 1698—1705 рр. Йовом Кондзелевичем. Відстань від Івано-Франківська — 60 км.
Відомі люди
На Богородчанській землі творили або народилися відомі діячі: Антін Могильницький — поет, автор поеми (1811–1873); Юліан Целевич (1843–1892 рр.), автор праці ; письменник Михайло Петрушевич (1869–1895); Олексій Заклинський, автор (1819–1881 рр); Іван Капущак, посол до (1807–1868 рр.); художник Модест Сосенко (1875–1920); класик української літератури Яцків Михайло Юрійович (1873–1861 рр.); колишній міністр земельних справ в уряді ЗУНРу Михайло Мартинець.
Див. також
Світлини
-
- Старунський грязевий вулкан
- Манявський Скит
-
-
-
- Раковецький водоспад
Примітки
- Розпорядження Президента України від 18 грудня 2019 року № 541/2019-рп «Про призначення Д. Мариневича головою Богородчанської районної державної адміністрації Івано-Франківської області»
- (PDF). Архів оригіналу (PDF) за 1 жовтня 2020. Процитовано 4 грудня 2019.
- (PDF). Архів оригіналу (PDF) за 18 жовтня 2018. Процитовано 17 грудня 2019.
- s:Указ Президії ВР УРСР від 11.03.1959 «Про укрупнення деяких районів Станіславської області»
- . Архів оригіналу за 13 серпня 2020. Процитовано 29 жовтня 2019.
- Адміністративно-територіальний устрій Богородчанського району [ 21 серпня 2014 у Wayback Machine.] на сайті Верховної Ради України
- . Архів оригіналу за 26 липня 2021.
- . Архів оригіналу за 26 липня 2021. Процитовано 13 лютого 2019.
- ПроКом, ТОВ НВП. . www.cvk.gov.ua. Архів оригіналу за 27 лютого 2018. Процитовано 10 лютого 2016.
Посилання
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Богородчанський район |
- Богородчанський район[недоступне посилання з червня 2019]
- Облікова картка району на сайті Верховної Ради[недоступне посилання з лютого 2019]
- Богородчанський район — економіка району, органи влади, підприємства, селищні ради [ 21 жовтня 2010 у Wayback Machine.]
- Богородчанський район — туристичні цікавинки[недоступне посилання з червня 2019]
- Богородчанський вебсайт [ 22 березня 2019 у Wayback Machine.]
- Богородчанський район — Інформаційно-пізнавальний сайт | Івано-Франківська область у складі УРСР [ 19 жовтня 2013 у Wayback Machine.] (На основі матеріалів енциклопедичного видання про історію міст та сіл України, том — Історія міст і сіл Української РСР. Івано-Франківська область. — К.: Головна редакція УРЕ АН УРСР, 1971. — 639 с.)
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Bogorodcha nskij rajo n kolishnij rajon Ukrayini u centralnij chastini Ivano Frankivskoyi oblasti Rajonnij centr Bogorodchani Naselennya stanovit 70 120 osib na 1 serpnya 2013 Plosha rajonu 799 km Utvoreno 1940 roku Bogorodchanskij rajon administrativno teritorialna odinicya Gerb Prapor Rajon na karti Ivano Frankivska oblast Osnovni dani Krayina Ukrayina Oblast Ivano Frankivska oblast Kod KOATUU 2620400000 Utvorenij 1940 Naselennya 69 378 na 1 01 2019 Plosha 799 km Gustota 87 2 osib km Tel kod 380 3471 Poshtovi indeksi 77700 77781 Naseleni punkti ta radi Rajonnij centr Bogorodchani Selishni radi 2 Silski radi 30 Smt 2 Sela 38 Selisha 1 Mapa rajonu Rajonna vlada Golova radi Golovchuk Mihajlo Mihajlovich Golova RDA Marinevich Dmitro Dmitrovich Vebstorinka Bogorodchanska RDA Bogorodchanska rajrada Adresa Bogorodchanska rajonna rada 77701 Ivano Frankivska oblast Bogorodchanskij rajon smt Bogorodchani vul Shevchenka 66 Mapa Bogorodchanskij rajon u Vikishovishi Roztashuvannya Mezhuye z Tismenickim Nadvirnyanskim Rozhnyativskim i Kaluskim rajonami oblasti ta Zakarpattyam Rozhnyativskij rajon Kaluskij rajon Tismenickij rajon Rozhnyativskij rajon Nadvirnyanskij rajon Zakarpatska oblast Tyachivskij rajon Nadvirnyanskij rajon Nadvirnyanskij rajon U fiziko geografichnomu plani teritoriya rajonu neodnoridna i podilyayetsya na tri landshaftni zoni rivninna peredgirska ta girska Jogo najvisha tochka gora Velika Sivulya sho maye visotu 1836 m Geologiya Gryazevij vulkan U seli Starunya ye gryazovij vulkan ta solova krinicya Starunskij vulkan zayaviv pro sebe u 1977 roci koli v Rumuniyi stavsya zemletrus poshtovhi yakogo buli vidchutni i na Prikarpatti Todi zh na pivnichnij okolici sela vidbuvsya zsuv gruntu sho utvoriv neveliku dolinu z ozercem Vidtodi vulkan ne zaspokoyuyetsya dihayuchi cherez desyatki mini krateriv Naukovci mayut dekilka poyasnen prichin viniknennya cogo geologichnogo diva Za odniyeyu z gipotez vulkan utvorivsya na tak zvanij antiklinalnij skladci tobto vipuklij strukturi yaka maye kilka rozlomiv zemnoyi kori I tomu zavdyaki pevnim fiziko himichnim procesam sho prohodyat na glibini 600 1000 metriv vidbuvayutsya viverzhennya gryazej mineralnoyi vodi rozsoliv Tut takozh utvoryuyutsya spoluki svincyu cinku ye proyavi novitnoyi tektoniki molodih ruhiv zemnoyi kori Za pershih sim rokiv cya teritoriya pidnyalasya na odin metr I zagalom na dumku vchenih mayemo naochnij geologichnij muzej prirodnu laboratoriyu procesiv suchasnogo mineraloutvorennya Ce misce za svoyeyu originalnistyu kompleksom geologichnih yavish a takozh za naukovoyu cinnistyu ne maye analogiv u sviti dzherelo Gidrologiya Vodospadi Manyavskij vodospad Zamlackij vodospad Mar yanchini vodospadi Malij Kuzminec Pid Kominom Pid Kominom Verhnij Lipni ki Rakoveckij Prirodni resursi Rajon bagatij na riznomanitni prirodni resursi Tut ye pokladi takih korisnih kopalin yak nafta prirodnij gaz kuhonna sil ozokerit torf a takozh budivelni materiali gravij kamin gidromineralni lisovi i rekreacijni resursi Flora Zagalna plosha lisiv stanovit 41 3 tis ga sho stanovit 52 ploshi rajonu PZF Na pivnichno shidnih shilah Gorgan girskij masiv Ukrayinskih Karpat roztashovanij botanichnij zakaznik Skit Manyavskij Ce odin z naj malovnichishih landshaftiv Peredkarpattya z yalicevimi smerekovo bukovo yalicevimi lisami krasivim lisovim ozerom unikalnimi skelnimi utvorami ta yedinim v Ivano Frankivskij oblasti nasadzhennyam modrini polskoyi hvojnogo duba IstoriyaIstoriya Pidgirskogo krayu syagaye glibokoyi davnini V rezultati rozkopok na teritoriyi sela Staruni viyavleno desyat stoyanok pervisnih lyudej Prozhivali na teritoriyi rajonu plemena chasiv tripilskoyi kulturi seredini 4 kincya 3 tisyacholittya do nashoyi eri Reshtki gorodish davnokiyivskogo periodu poblizu sil Grabovec i Goroholina pokazuyut sho v pershih stolittyah nashoyi eri tut zhili slov yanski plemena bilih horvativ Zgidno z pershimi pisemnimi zgadkami najstarishimi poselennyami ye Grabovec Zhuraki Monastirchani Pidgir ya kolishnya nazva Lyahivci Starunya V Galicko Volinskomu litopisi zgaduyetsya pro poselennya Krasnopil ninishnij Solotvin Rajon utvoreno 17 sichnya 1940 roku z troh skladovih Stanislavskogo povitu mista Bogorodchani i silskih gmin Bogorodchani Stari j Lyahivci Za danimi oblupravlinnya MGB u 1949 r v Bogorodchanskomu rajoni pidpillya OUN najaktivnishim bulo v selah Goroholina Grabovec i Hmelivka Pidpillya OUN aktivno diyalo do 1951 roku Ukazom Prezidiyi Verhovnoyi Radi URSR 11 bereznya 1959 r do Bogorodchanskogo rajonu priyednanij Solotvinskij rajon 30 grudnya 1960 r Liseckij Nadvirnyanskij Tismenickij Yaremchanskij rajoni i chastina Lanchinskogo Suchasni mezhi rajonu zatverdzheni 4 sichnya 1965 roku Ivano Frankivska oblasna Rada rishennyam vid 15 listopada 1995 roku z Bogorodchanskogo rajonu peredala Molodkivsku silradu do skladu Nadvirnyanskogo rajonu Administrativnij ustrijDokladnishe Administrativnij ustrij Bogorodchanskogo rajonu Administrativno teritorialno rajon podilyayetsya na 2 selishni radi ta 30 silskih rad yaki ob yednuyut 41 naselenij punkt i pidporyadkovani Bogorodchanskij rajonnij radi Administrativnij centr smt Bogorodchani EkonomikaPromislovist Promislovij kompleks rajonu predstavlenij pidpriyemstvami dobuvnoyi obrobnoyi promislovosti ta z virobnictva i rozpodilennya elektroenergiyi gazu tepla i vodi Promislovij potencial rajonu utvoryuyut pidpriyemstva Dzvinyacka filiya TOV Agropromislovij kompleks V ekonomici rajonu providne misce zajmaye silske gospodarstvo Napryam gospodarstva viroshuvannya zernovih i tehnichnih kultur tvarinnictvo Vsogo zemelnih ugid 82 431 ga v tomu chisli ornoyi zemli 17 318 ga lisiv 38 744 ga luk ta pasovish 9939 ga V rajoni pracyuye 14 kolgospiv ta 1 radgosp NaselennyaRozpodil naselennya za vikom ta stattyu 2001 Stat Vsogo Do 15 rokiv 15 24 25 44 45 64 65 85 Ponad 85 Choloviki 33 579 8023 5621 10 397 6190 3234 114 Zhinki 36 631 7612 5219 9836 7234 6353 377 Statevo vikova piramida Choloviki Vik Zhinki 114 85 377 181 80 84 566 544 75 79 1431 1148 70 74 2095 1361 65 69 2261 1424 60 64 2057 1150 55 59 1411 1663 50 54 1744 1953 45 49 2022 2583 40 44 2538 2612 35 39 2395 2545 30 34 2384 2657 25 29 2519 2596 20 24 2400 3025 15 20 2819 3176 10 14 2940 2673 5 9 2576 2174 0 4 2096 Nacionalnij sklad naselennya za danimi perepisu 2001 roku Nacionalnist Kilkist osib Vidsotok ukrayinci 69836 99 46 rosiyani 273 0 39 bilorusi 20 0 03 moldovani 15 0 02 polyaki 15 0 02 inshi 53 0 08 Movnij sklad naselennya za danimi perepisu 2001 roku Mova Kilkist osib Vidsotok ukrayinska 69949 99 63 rosijska 218 0 31 moldovska 12 0 02 inshi 33 0 05 Za danimi stanom na 1 sichnya 2010 roku chiselnist nayavnogo naselennya rajonu stanovila 69396 osib z yakih 11774 osobi prozhivali u miskih poselennyah ta 57622 u silskij miscevosti OsvitaU rajoni ye 49 zagalnoosvitnih shkil 38 klubiv 7 budinkiv kulturi 44 biblioteki Politika25 travnya 2014 roku vidbulisya Prezidentski vibori Ukrayini U mezhah Bogorodchanskogo rajonu bulo stvoreno 46 viborchih dilnic Yavka na viborah skladala 74 44 progolosuvali 39 884 iz 53 579 viborciv Najbilshu kilkist golosiv otrimav Petro Poroshenko 69 11 27 564 viborciv Yuliya Timoshenko 12 82 5 112 viborciv Oleg Lyashko 8 98 3 581 viborciv Anatolij Gricenko 3 70 1 477 viborciv Reshta kandidativ nabrali menshu kilkist golosiv Kilkist nedijsnih abo zipsovanih byuleteniv 0 64 Arhitekturni pam yatkiDokladnishe Pam yatki arhitekturi Bogorodchanskogo rajonu U Bogorodchanskomu rajoni Ivano Frankivskoyi oblasti na obliku perebuvaye 29 pam yatok arhitekturi Na teritoriyi rajonu poblizu s Manyavi znahoditsya pam yatka arhitekturi XVII st Manyavskij skit zasnovanij u 1606 r J Knyaginickim vihovancem Afonskogo monastirya Skit mav do 200 chenciv i desyatki pidporyadkovanih monastiriv u Galichini na Bukovini ta u Moldaviyi V 1748 roci Skit vid Konstantinopolya oderzhav stavropigiyu tobto stav samovryaduvalnim i nezalezhnim U 1612 r sporudzhena Hrestovozdvizhenska cerkva Pripuskayetsya sho u Skiti pohovanij getman Ukrayini I Vigovskij Skit Manyavskij asketichnij cholovichij monastir shidnogo obryadu ukrayinskij Afon viznachnij oseredok duhovnosti kulturi i mistectva Ukrayini Ce svyate misce z cilyushoyu dzherelnoyu vodoyu u malovnichomu karpatskomu mizhgir yi z ozdorovlyuyuchim mikroklimatom Zaraz ce vidrestavrovanij ansambl kam yanih i derev yanih sporud obgorodzhenih visokoyu kam yanoyu stinoyu z vezhami i bijnicyami vdalij sintez girskogo relyefu i fortifikacijnih zabudov Same tut bulo stvoreno shedevr ukrayinskogo sakralnogo zhivopisu Bogorodchanskij ikonostats vikonanij 1698 1705 rr Jovom Kondzelevichem Vidstan vid Ivano Frankivska 60 km Vidomi lyudi Na Bogorodchanskij zemli tvorili abo narodilisya vidomi diyachi Antin Mogilnickij poet avtor poemi 1811 1873 Yulian Celevich 1843 1892 rr avtor praci pismennik Mihajlo Petrushevich 1869 1895 Oleksij Zaklinskij avtor 1819 1881 rr Ivan Kapushak posol do 1807 1868 rr hudozhnik Modest Sosenko 1875 1920 klasik ukrayinskoyi literaturi Yackiv Mihajlo Yurijovich 1873 1861 rr kolishnij ministr zemelnih sprav v uryadi ZUNRu Mihajlo Martinec Div takozhMuzeyi Bogorodchanskogo rajonuSvitliniManyavskij vodospad Starunskij gryazevij vulkan Manyavskij Skit Vodospad Pid Kominom verhnij Malij Kuzminec Mar yanchini vodospadi Rakoveckij vodospadPrimitkiRozporyadzhennya Prezidenta Ukrayini vid 18 grudnya 2019 roku 541 2019 rp Pro priznachennya D Marinevicha golovoyu Bogorodchanskoyi rajonnoyi derzhavnoyi administraciyi Ivano Frankivskoyi oblasti PDF Arhiv originalu PDF za 1 zhovtnya 2020 Procitovano 4 grudnya 2019 PDF Arhiv originalu PDF za 18 zhovtnya 2018 Procitovano 17 grudnya 2019 s Ukaz Prezidiyi VR URSR vid 11 03 1959 Pro ukrupnennya deyakih rajoniv Stanislavskoyi oblasti Arhiv originalu za 13 serpnya 2020 Procitovano 29 zhovtnya 2019 Administrativno teritorialnij ustrij Bogorodchanskogo rajonu 21 serpnya 2014 u Wayback Machine na sajti Verhovnoyi Radi Ukrayini Arhiv originalu za 26 lipnya 2021 Arhiv originalu za 26 lipnya 2021 Procitovano 13 lyutogo 2019 ProKom TOV NVP www cvk gov ua Arhiv originalu za 27 lyutogo 2018 Procitovano 10 lyutogo 2016 PosilannyaVikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Bogorodchanskij rajon Bogorodchanskij rajon nedostupne posilannya z chervnya 2019 Oblikova kartka rajonu na sajti Verhovnoyi Radi nedostupne posilannya z lyutogo 2019 Bogorodchanskij rajon ekonomika rajonu organi vladi pidpriyemstva selishni radi 21 zhovtnya 2010 u Wayback Machine Bogorodchanskij rajon turistichni cikavinki nedostupne posilannya z chervnya 2019 Bogorodchanskij vebsajt 22 bereznya 2019 u Wayback Machine Bogorodchanskij rajon Informacijno piznavalnij sajt Ivano Frankivska oblast u skladi URSR 19 zhovtnya 2013 u Wayback Machine Na osnovi materialiv enciklopedichnogo vidannya pro istoriyu mist ta sil Ukrayini tom Istoriya mist i sil Ukrayinskoyi RSR Ivano Frankivska oblast K Golovna redakciya URE AN URSR 1971 639 s