Бердичівське ге́тто — єврейське гето в період Другої світової війни, створене нацистською Німеччиною 7 серпня 1941 року в місті Бердичеві на території СРСР, окупованій нацистами в результаті операції «Барбаросса».
Бердичівське гето | ||||
---|---|---|---|---|
Основні дані | ||||
Країна: | (тепер | |||
Місто: | Бердичів | |||
Утворений: | 1941 | |||
Населення: | громадяни єврейського походження ~ тисяч осіб | |||
Географічні координати: | 49°54′00″ пн. ш. 28°35′00″ сх. д. / 49.90000000002777369445539080° пн. ш. 28.58333° сх. д.Координати: 49°54′00″ пн. ш. 28°35′00″ сх. д. / 49.90000000002777369445539080° пн. ш. 28.58333° сх. д. | |||
Районна влада | ||||
Мапа | ||||
|
Хід подій
7—8 серпня 1941 року почалося масове виселення євреїв до гето, створеного в районі міського базару (т. зв. "Ятки") та навколишніх вулиць Староміської, Муромської, Штейнівської (останні дві нині мають назви відповідно 30-річчя Перемоги та Льва Толстого), між базаром і річкою Гнилоп'ять. Із майна їм дозволялося взяти лише одяг і білизну. До 22 серпня більшість євреїв зібрали в гето. Євреїв заганяли в старі халупи по п'ять-шість сімей, по кілька десятків людей в одну кімнату. На переселення відводився один день, а на практиці цей строк був зведений до 2—3-х годин. Залишати гето дозволялося лише для виходу на базар, для придбання продуктів, але тільки після шести годин вечора, коли на базарі вже практично не залишалось ані продавців, ані продуктів. В інший час виходити за межі гето заборонялось під страхом суворого покарання.
25 серпня в Бердичів прибув штаб обергрупенфюрера СС і генерала поліції на окупованих територіях Фрідріха Єкельна. В цей же день його штабна рота розпочала масові розстріли єврейського населення — було страчено 546 осіб. 27 серпня велику групу (близько 2 тис. чол., в тому числі старі люди, жінки, діти) вивезли в район села Бистрик і там розстріляли. За цією партією були наступні. Дітей кидали в ями живими. 28 серпня на території Державного історико-культурного заповідника гітлерівці розстріляли 300 євреїв, яких взяли з квартир будинків, що прилягають до заповідника. 4 вересня також проведена масова акція розстрілу єврейського населення, в результаті якої окупанти знищили 1303 мешканці, серед них 876 жінок і дітей. 5 вересня 10 656 осіб було страчено поряд з селом Хажин в районі Глинок (неподалік від полотна вузькоколійної залізниці Бердичів — Бродецьке — Холоневська).
15-16 вересня 1941 року відбувся наймасовіший розстріл мирних жителів єврейської національності міста Бердичева і району. Приречених гнали великими партіями, а немічних звозили багатотонними машинами до місць страти, які завчасно підготували поряд з хутором Шльомарка та селом Жидівці. Групи по 30—50 осіб приганяли до завчасно викопаних ям, де вони віддавали усі цінності й гроші офіцерові, а потім їм пускали кулю в потиличну частину голови. Знесилених хворих та стариків, які не могли пересуватися, рідні несли до місця страти на ковдрах, простирадлах і носилках. Після розстрілу верхній шар землі довго ворушився, а наступного дня вся поверхня засипаних землею ям була червона від людської крові. Щоб заглушити крики й плач приречених, під час розстрілу весь день над місцями страти кружляли чотири німецьких тримоторних літаки. Всього цього дня знищено 12 тис. осіб, жінок та дітей. Масову страту здійснили штабна рота обергрупенфюрера СС Фрідріха Єккельна, 45-й резервний поліційний батальйон і поліція, яку створили з місцевого населення. Врятуватись від розстрілу вдалося лише одиницям.
Через два тижні — 3 жовтня — в районі радгоспу (МТС) Сокулино розстріляно понад 3 тисячі євреїв. Це були залишені на півтора місяця жити євреї-фахівці й частково члени їхніх родин, а також виловлені поліцією на території гето євреї, що переховувались від окупантів.
3-го листопада розстріляно ще близько 2-х тисяч євреїв. В місті фактично завершилась ліквідація єврейського населення, яка тривала з липня місяця. Німецько-фашистські окупанти разом з фізичним вбивством євреїв також зруйнували всі синагоги Бердичева — Білопольську, Загребельну, Немирівську, Новоміську і Староміську. Від Хоральної синагоги Бердичева залишилися тільки стіни.
Через пів року, 25 лютого 1942 року, гебітскомісар Бердичівського округу Шмідт видав наказ-розпорядження, згідно з яким всі євреї, що ховались ще від окупаційної влади у Бердичеві, повинні були в недільний термін переселитися в табір СД (служба безпеки) на Лисій горі. У цьому наказі було також вказано, що кожен єврей, якого виявлять 2 березня і в подальші дні після вказаного терміну поза межами табору СД, буде розстріляний на місці. Після видання цього наказу всі євреї-ремісники, що ще залишились живими, були зібрані в барак № 1 табору СД на Лисій горі — на території колишніх казарм 14-го кавалерійського полку Червоної Армії. Через декілька місяців — у середині липня — 700 єврейських дівчат та підлітків (їх зігнали з навколишніх сіл) разом з 230 євреями-майстрами розстріляє німецька таборна охорона та місцева поліція. А 27 квітня були розстріляні зареєстровані єврейки, які проживали у Бердичеві й були одружені з росіянами, а також діти, народжені від змішаних шлюбів. Їх виявилось близько 70 осіб. Останні 60 євреїв-спеціалістів, що ще залишались живими, були розстріляні під час першого наступу Червоної Армії на Житомир у листопаді.
Масштаби трагедії
Згідно з переписом 1939 року в Бердичеві проживало 23266 євреїв, що складали 37,5 % всього населення міста. До літа 1941 року з урахуванням природного приросту та міграції в місто біженців із західних і центральних районів Польщі, окупованих Німеччиною, єврейське населення Бердичева могло зрости до 25—26 тисяч осіб. Всього у 10-ти братських могилах, що знаходяться в різних місцях вздовж автодороги Бердичів-Райгородок, за даними Надзвичайної комісії з розслідування злочинів німецько-фашистських загарбників, поховано 18640 мирних жителів, переважно жінок, дітей і людей похилого віку єврейської національності. Бердичівська трагедія вересня 1941 року стала першим масовим геноцидом єврейського населення, здійсненим гітлерівцями в Європі і Радянському Союзі (наступним стало масове знищення євреїв у Бабиному Яру). Василь Гросман зазначає, що з 20,000 євреїв Бердичева, які опинилися під німецькою окупацією, вижили одиниці.
Вшанування пам'яті
У 1953 році на зібрані жителями Бердичева кошти був виготовлений і встановлений пам'ятник на місці масового розстрілу євреїв поблизу аеродрому у Шльомарці. Монумент простояв один день і за наказом аеродромного начальства був демонтований і відвезений в невідомому напрямі, а через чверть століття випадково був виявлений на старому єврейському кладовищі, де був встановлений біля входу у 1990 році. Після смерті Сталіна, громада відновила зусилля щодо створення пам'ятника, і, у 1958 році, новий пам'ятник був готовий. У написі був опущений той факт, що жертви були євреями.
У 1990-ті роки два пам'ятники з'явилися на місці розстрілів у Шльомарці та на території заповідника. Ще два пам'ятники були зведені на місці колишнього гето в Ятках, присвячені як мешканцям Бердичівського гето, так і українцям, які рятували життя євреїв під час Другої світової війни.
Примітки
- . berkovich-zametki.com. Архів оригіналу за 17 березня 2015. Процитовано 22 червня 2015.
- . amkob113.narod.ru. Архів оригіналу за 22 червня 2015. Процитовано 22 червня 2015.
- . ukrainaincognita.com. Архів оригіналу за 20 березня 2018. Процитовано 22 червня 2015.
Посилання
- БЕРДИЧІВ Історія міста від заснування до сьогодення [ 5 липня 2017 у Wayback Machine.]
- Бердичев: одна из нерассказанных историй… [ 23 червня 2015 у Wayback Machine.]
- Стер Елисаветский «Бердичев: уточненные данные о холокосте» [ 17 березня 2015 у Wayback Machine.]
- Олена Іващенко «Пам'ятки і пам'ятні місця історії та культури на Бердичівщині» [ 22 червня 2015 у Wayback Machine.]
- Бердичів. Волинський Єрусалим [ 20 березня 2018 у Wayback Machine.]
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Berdichivske ge tto yevrejske geto v period Drugoyi svitovoyi vijni stvorene nacistskoyu Nimechchinoyu 7 serpnya 1941 roku v misti Berdichevi na teritoriyi SRSR okupovanij nacistami v rezultati operaciyi Barbarossa Berdichivske geto Osnovni daniKrayina URSR teper Ukrayina Misto BerdichivUtvorenij 1941Naselennya gromadyani yevrejskogo pohodzhennya tisyach osibGeografichni koordinati 49 54 00 pn sh 28 35 00 sh d 49 90000000002777369445539080 pn sh 28 58333 sh d 49 90000000002777369445539080 28 58333 Koordinati 49 54 00 pn sh 28 35 00 sh d 49 90000000002777369445539080 pn sh 28 58333 sh d 49 90000000002777369445539080 28 58333 Rajonna vlada MapaHid podij7 8 serpnya 1941 roku pochalosya masove viselennya yevreyiv do geto stvorenogo v rajoni miskogo bazaru t zv Yatki ta navkolishnih vulic Staromiskoyi Muromskoyi Shtejnivskoyi ostanni dvi nini mayut nazvi vidpovidno 30 richchya Peremogi ta Lva Tolstogo mizh bazarom i richkoyu Gnilop yat Iz majna yim dozvolyalosya vzyati lishe odyag i biliznu Do 22 serpnya bilshist yevreyiv zibrali v geto Yevreyiv zaganyali v stari halupi po p yat shist simej po kilka desyatkiv lyudej v odnu kimnatu Na pereselennya vidvodivsya odin den a na praktici cej strok buv zvedenij do 2 3 h godin Zalishati geto dozvolyalosya lishe dlya vihodu na bazar dlya pridbannya produktiv ale tilki pislya shesti godin vechora koli na bazari vzhe praktichno ne zalishalos ani prodavciv ani produktiv V inshij chas vihoditi za mezhi geto zaboronyalos pid strahom suvorogo pokarannya 25 serpnya v Berdichiv pribuv shtab obergrupenfyurera SS i generala policiyi na okupovanih teritoriyah Fridriha Yekelna V cej zhe den jogo shtabna rota rozpochala masovi rozstrili yevrejskogo naselennya bulo stracheno 546 osib 27 serpnya veliku grupu blizko 2 tis chol v tomu chisli stari lyudi zhinki diti vivezli v rajon sela Bistrik i tam rozstrilyali Za ciyeyu partiyeyu buli nastupni Ditej kidali v yami zhivimi 28 serpnya na teritoriyi Derzhavnogo istoriko kulturnogo zapovidnika gitlerivci rozstrilyali 300 yevreyiv yakih vzyali z kvartir budinkiv sho prilyagayut do zapovidnika 4 veresnya takozh provedena masova akciya rozstrilu yevrejskogo naselennya v rezultati yakoyi okupanti znishili 1303 meshkanci sered nih 876 zhinok i ditej 5 veresnya 10 656 osib bulo stracheno poryad z selom Hazhin v rajoni Glinok nepodalik vid polotna vuzkokolijnoyi zaliznici Berdichiv Brodecke Holonevska 15 16 veresnya 1941 roku vidbuvsya najmasovishij rozstril mirnih zhiteliv yevrejskoyi nacionalnosti mista Berdicheva i rajonu Prirechenih gnali velikimi partiyami a nemichnih zvozili bagatotonnimi mashinami do misc strati yaki zavchasno pidgotuvali poryad z hutorom Shlomarka ta selom Zhidivci Grupi po 30 50 osib priganyali do zavchasno vikopanih yam de voni viddavali usi cinnosti j groshi oficerovi a potim yim puskali kulyu v potilichnu chastinu golovi Znesilenih hvorih ta starikiv yaki ne mogli peresuvatisya ridni nesli do miscya strati na kovdrah prostiradlah i nosilkah Pislya rozstrilu verhnij shar zemli dovgo vorushivsya a nastupnogo dnya vsya poverhnya zasipanih zemleyu yam bula chervona vid lyudskoyi krovi Shob zaglushiti kriki j plach prirechenih pid chas rozstrilu ves den nad miscyami strati kruzhlyali chotiri nimeckih trimotornih litaki Vsogo cogo dnya znisheno 12 tis osib zhinok ta ditej Masovu stratu zdijsnili shtabna rota obergrupenfyurera SS Fridriha Yekkelna 45 j rezervnij policijnij bataljon i policiya yaku stvorili z miscevogo naselennya Vryatuvatis vid rozstrilu vdalosya lishe odinicyam Cherez dva tizhni 3 zhovtnya v rajoni radgospu MTS Sokulino rozstrilyano ponad 3 tisyachi yevreyiv Ce buli zalisheni na pivtora misyacya zhiti yevreyi fahivci j chastkovo chleni yihnih rodin a takozh vilovleni policiyeyu na teritoriyi geto yevreyi sho perehovuvalis vid okupantiv 3 go listopada rozstrilyano she blizko 2 h tisyach yevreyiv V misti faktichno zavershilas likvidaciya yevrejskogo naselennya yaka trivala z lipnya misyacya Nimecko fashistski okupanti razom z fizichnim vbivstvom yevreyiv takozh zrujnuvali vsi sinagogi Berdicheva Bilopolsku Zagrebelnu Nemirivsku Novomisku i Staromisku Vid Horalnoyi sinagogi Berdicheva zalishilisya tilki stini Cherez piv roku 25 lyutogo 1942 roku gebitskomisar Berdichivskogo okrugu Shmidt vidav nakaz rozporyadzhennya zgidno z yakim vsi yevreyi sho hovalis she vid okupacijnoyi vladi u Berdichevi povinni buli v nedilnij termin pereselitisya v tabir SD sluzhba bezpeki na Lisij gori U comu nakazi bulo takozh vkazano sho kozhen yevrej yakogo viyavlyat 2 bereznya i v podalshi dni pislya vkazanogo terminu poza mezhami taboru SD bude rozstrilyanij na misci Pislya vidannya cogo nakazu vsi yevreyi remisniki sho she zalishilis zhivimi buli zibrani v barak 1 taboru SD na Lisij gori na teritoriyi kolishnih kazarm 14 go kavalerijskogo polku Chervonoyi Armiyi Cherez dekilka misyaciv u seredini lipnya 700 yevrejskih divchat ta pidlitkiv yih zignali z navkolishnih sil razom z 230 yevreyami majstrami rozstrilyaye nimecka taborna ohorona ta misceva policiya A 27 kvitnya buli rozstrilyani zareyestrovani yevrejki yaki prozhivali u Berdichevi j buli odruzheni z rosiyanami a takozh diti narodzheni vid zmishanih shlyubiv Yih viyavilos blizko 70 osib Ostanni 60 yevreyiv specialistiv sho she zalishalis zhivimi buli rozstrilyani pid chas pershogo nastupu Chervonoyi Armiyi na Zhitomir u listopadi Masshtabi tragediyiZgidno z perepisom 1939 roku v Berdichevi prozhivalo 23266 yevreyiv sho skladali 37 5 vsogo naselennya mista Do lita 1941 roku z urahuvannyam prirodnogo prirostu ta migraciyi v misto bizhenciv iz zahidnih i centralnih rajoniv Polshi okupovanih Nimechchinoyu yevrejske naselennya Berdicheva moglo zrosti do 25 26 tisyach osib Vsogo u 10 ti bratskih mogilah sho znahodyatsya v riznih miscyah vzdovzh avtodorogi Berdichiv Rajgorodok za danimi Nadzvichajnoyi komisiyi z rozsliduvannya zlochiniv nimecko fashistskih zagarbnikiv pohovano 18640 mirnih zhiteliv perevazhno zhinok ditej i lyudej pohilogo viku yevrejskoyi nacionalnosti Berdichivska tragediya veresnya 1941 roku stala pershim masovim genocidom yevrejskogo naselennya zdijsnenim gitlerivcyami v Yevropi i Radyanskomu Soyuzi nastupnim stalo masove znishennya yevreyiv u Babinomu Yaru Vasil Grosman zaznachaye sho z 20 000 yevreyiv Berdicheva yaki opinilisya pid nimeckoyu okupaciyeyu vizhili odinici Vshanuvannya pam yatiU 1953 roci na zibrani zhitelyami Berdicheva koshti buv vigotovlenij i vstanovlenij pam yatnik na misci masovogo rozstrilu yevreyiv poblizu aerodromu u Shlomarci Monument prostoyav odin den i za nakazom aerodromnogo nachalstva buv demontovanij i vidvezenij v nevidomomu napryami a cherez chvert stolittya vipadkovo buv viyavlenij na staromu yevrejskomu kladovishi de buv vstanovlenij bilya vhodu u 1990 roci Pislya smerti Stalina gromada vidnovila zusillya shodo stvorennya pam yatnika i u 1958 roci novij pam yatnik buv gotovij U napisi buv opushenij toj fakt sho zhertvi buli yevreyami U 1990 ti roki dva pam yatniki z yavilisya na misci rozstriliv u Shlomarci ta na teritoriyi zapovidnika She dva pam yatniki buli zvedeni na misci kolishnogo geto v Yatkah prisvyacheni yak meshkancyam Berdichivskogo geto tak i ukrayincyam yaki ryatuvali zhittya yevreyiv pid chas Drugoyi svitovoyi vijni Primitki berkovich zametki com Arhiv originalu za 17 bereznya 2015 Procitovano 22 chervnya 2015 amkob113 narod ru Arhiv originalu za 22 chervnya 2015 Procitovano 22 chervnya 2015 ukrainaincognita com Arhiv originalu za 20 bereznya 2018 Procitovano 22 chervnya 2015 PosilannyaBERDIChIV Istoriya mista vid zasnuvannya do sogodennya 5 lipnya 2017 u Wayback Machine Berdichev odna iz nerasskazannyh istorij 23 chervnya 2015 u Wayback Machine Ster Elisavetskij Berdichev utochnennye dannye o holokoste 17 bereznya 2015 u Wayback Machine Olena Ivashenko Pam yatki i pam yatni miscya istoriyi ta kulturi na Berdichivshini 22 chervnya 2015 u Wayback Machine Berdichiv Volinskij Yerusalim 20 bereznya 2018 u Wayback Machine