Бе́не (колишня назва — Добросілля) — село в Берегівській громаді Берегівського району Закарпатської області України. Населення — 1 409 осіб (станом на 2001 рік). Колишня назва — Добросілля. Назва Бене є, ймовірно, скороченою версією імені Бенедикт.
село Бене | |||
---|---|---|---|
| |||
![]() | |||
Країна | |||
Область | Закарпатська область | ||
Район | Берегівський район | ||
Громада | Берегівська громада | ||
Код КАТОТТГ | UA21020030040099324 | ||
Основні дані | |||
Засноване | 1269 | ||
Населення | 1 409 | ||
Площа | 1,415 км² | ||
Густота населення | 995,76 осіб/км² | ||
Поштовий індекс | 90261 | ||
Телефонний код | +380 3141 | ||
Географічні дані | |||
Географічні координати | H G O | ||
Середня висота над рівнем моря | 113 м | ||
Місцева влада | |||
Адреса ради | 90261, с. Бене, вул. Ракоці, 65 | ||
Карта | |||
![]() Бене | |||
![]() Бене | |||
Мапа | |||
|
Місцевий вчитель-пенсіонер у своїй книзі «Подорож в минуле виноградних місць гори Бені» пише : «Без похвали можу стверджувати, що це село найзатишніше не тільки у винному окрузі Берегова, але й у всьому Закарпатті. З півдня його оточує Велика рівнина (Нодьолфелд), а з півночі — гориста місцевість Карпат. Клімат теплий, оскільки гори захищають селище від холодних північних вітрів!»
Історія
Старовинне село Бене було засноване угорцями на правому березі річки Боржави (притока Тиси). Головною культовою спорудою міста і, можливо, його головним оборонним пунктом був костел. Храм зведений за 50 м від річкового русла поблизу головної дороги, що перетинає село і веде в східні райони Закарпаття. Костел побудований у ключовій точці села — у місці, де дорогу перетинало русло річки і де був споруджений міст.
Перша письмова згадка про село датується 1269 роком, село згадується як Bhene у дарчому листі короля Бели IV на володіння. З 1333-го року село перейшло у володінні католицької церкви. Пізніше священник на ім'я Келемен повністю викупив землі селища за ціною три гроші за десятину. Судячи з усього, корінним населенням села були селяни, що займалися лісництвом. За часів середньовіччя частина населення Бене була у володінні панів замку Квасово, що розташоване по сусідстві. Впродовж багатьох століть селищем володіли такі знатні сім'ї, як Бережи Хелеле, Йолчи, Силаді Ержібет — мати короля Матьяша, сім'ї: Руської, Добов, Сейкель, Перейні, Матучинаї, Ратоні, Моккої, Вашархельі, Погань.
У 15 ст. в селі споруджено храм у романському стилі. Припускають, що церква свого часу мала оборонний характер.
У 16 ст. поселення мало офіційний статус містечка ("oppidum"). З 1551 р. мало власну печатку з гербом: у щиті - серп руків'ям донизу; корону над щитом увінчано виноградною лозою; довкола латинський напис "Sigillum Oppidi Bhene" (1904 р. цей герб було офіційно підтверджено владою Австро-Угорської імперії).
У 1567 р. Бене постраждало від нападу татар. З сорока семи дворів в селі залишилось лише п'ять. Будівлю церкви було також пошкоджено.
В 1593 р. громада прийняла реформатську віру, а храм було перебудовано.
В 1657 р. величезна пожежа знищила село. Так князь Любомирський помстився воєводі Дьодю ІІ Ракоці за його посягання на польський трон.
Ференц II Ракоці в своїх мемуарах згадує, що 14-го липня 1703 року він зі своїми військом спустився з карпатських гір біля селища Бене і переправився через річку Боржаву. Все це відбувалося безпосередньо перед легендарною тісобечською (селище [hu] — тепер у складі Угорщини) переправою.
Напередодні цих подій наш земляк — Папп Міхаль разом з селянським ватажком Есе Томашем вже брав участь у військовому поході на Польщу у війську Ракоці ІІ. Вони разом розгорнули повстанський прапор в селищі Торпа, Вари, а пізніше і в місті Береговому. Полонених, схоплених під селищем Вари, після повстанської битви з гайдуками саме в Бені примусили присягнути на вірність князеві Ракоци. 51 доброволець під керівництвом місцевого реформатського священника брав участь у народно-визвольному русі 1848–1849 років проти загонів австрійського генерала Барко, який наступав з боку Галичини.
Сучасність
В 1992 року в Бене встановлений пам’ятник жертвам сталінізму та Другої світової війни. Тоді ж були упорядковані могили вбитих в 1944 р. угорських полонених солдат. Ці могили розташовані поруч зі старим єврейським кладовищем.
В 2001 року за сприяння міської управи ХІ району міста Будапешт в селі побудований новий двоповерховий Будинок села, де, окрім сільської ради, влаштований і місцевий культурний центр, де періодично організовують виставки народної творчості, робіт місцевих художників тощо. У дворі біля Будинку села створений парк дерев’яних скульптур, який став туристичною візитівкою села. В 2010 р. була урочисто відкрита скульптурна група на честь семи праугорських вождів. Автор композиції угорський майстер різьблення по дереву Пінтер Ласло увіковічений на меморіальній дошці на стіні Будинку села. Інша дошка, у пам'ять графа Лайоша Батяні, була відкрита 2007 року.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWlMMkkzTHlWRU1DVTVNU1ZFTVNVNE15VkVNQ1ZDTkNWRU1DVkNPQ1ZFTUNWQ1JDVkVNQ1ZDUlNWRU1DVkNRVjhsUkRFbE9ERWxSREFsUWpVbFJEQWxRa0lsUkRBbFFqQXVhbkJuTHpJeU1IQjRMU1ZFTUNVNU1TVkVNU1U0TXlWRU1DVkNOQ1ZFTUNWQ09DVkVNQ1ZDUkNWRU1DVkNSU1ZFTUNWQ1FWOGxSREVsT0RFbFJEQWxRalVsUkRBbFFrSWxSREFsUWpBdWFuQm4uanBn.jpg)
Пам'ятки
Храм Серця Ісуса (кінець XIV ст.) — пам'ятка архітектури національного значення. Реєстровий номер: 1110/0.
Храм заслуговує на увагу не лише як цікава стародавня споруда, а й як зразок майже ідеальної реставрації і повернення пам'ятці первісного вигляду. У 1999 році за матеріальної та фахової допомоги з Угорщини проведено реставраційні роботи. Дахам повернуто оригінальну форму і ґонтове покриття, ґонт похилими площинами вкрив і верхівки контрфорсів, над вежею здійнявся стрункий готичний шпиль.
Цікаво, що богослужіння католиків і греко-католиків відбуваються у храмі за домовленістю.
Маєток Йозефа Пума
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHhMekZtTHlWRU1DVkJNU1ZFTUNWQ01DVkVNQ1ZDTkNWRU1DVkNPQ1ZFTUNWQ01TVkVNQ1ZDTUY4bFJEQWxPVGtsUkRBbFFrVWxSREFsUWpjbFJEQWxRalVsUkRFbE9EUWxSREFsUWpCZkpVUXdKVGxHSlVReEpUZ3pKVVF3SlVKREpVUXdKVUl3TG1wd1p5OHlNakJ3ZUMwbFJEQWxRVEVsUkRBbFFqQWxSREFsUWpRbFJEQWxRamdsUkRBbFFqRWxSREFsUWpCZkpVUXdKVGs1SlVRd0pVSkZKVVF3SlVJM0pVUXdKVUkxSlVReEpUZzBKVVF3SlVJd1h5VkVNQ1U1UmlWRU1TVTRNeVZFTUNWQ1F5VkVNQ1ZDTUM1cWNHYz0uanBn.jpg)
Цікавою пам’яткою садибного типу є колишній маєток місцевого землевласника, винороба та виноградаря Йозефа Пума. Його садиба була зведена близько 1928 року. Хоча викарбувані в різних місцях (фундамент, льох тощо) дати свідчать про наявність тут будівель значно ранішого часу – ще до початку ХІХ ст.
Після націоналізації майна у 1940-50-х роках в маєтку функціонувала однорічна садівничо-виноградарська школа, згодом — дитячий будинок (інтернат) для дітей дошкільного віку з психофізичними вадами. Наприкінці 2013 року рішенням Закарпатської облради цей заклад ліквідували, а вивільнений комплекс будівель передали з власності області у власність Берегівського району — з наступним створенням дошкільного навчального закладу. Наразі доля цього комплексу остаточно не вирішена.
Інші пам'ятки
- дошка у пам'ять графа Лайоша Батяні
- парк дерев’яних скульптур
- пам’ятник жертвам сталінізму та Другої світової війни
- старе єврейське кладовище
Археологічні знахідки
На віддалі 350 м від села на вершині тераси правого берега річки Боржави є пізньопалеолітична стоянка. Обабіч дороги Добросілля – Квасове трапляються поодинокі знахідки крем'яних виробів палеолітичного часу. На південному схилі гори Гайош 1932 року знайдено бронзовий скарб, у якому було 20 браслетів. Датується епохою пізньої бронзи. На території Добросілля відома знахідка посудини типу гідрії 470–430 років до нашої ери та кількох римських монет.
Економіка
- Виноробня Георгея і Ласло Параски. У агросадибі братів Парасок налічується понад 180 сортів винограду. Вина, які виробляють за стародавніми та секретними сімейними рецептами, можна продегустувати у великий 17-метровій печері.
Посилання
- Замки та храми України [ 3 серпня 2016 у Wayback Machine.]
- http://ukraine.kingdom.kiev.ua/region/06/bene.php [ 15 вересня 2016 у Wayback Machine.]
- Костел в Бене на zamki-kreposti.com.ua [ 1 липня 2016 у Wayback Machine.] (рос.)
- http://www.woodenchurches.com.ua/ukr/bereh/bene.htm[недоступне посилання з лютого 2019]
- Бене – село від слова «Добре» [ 26 грудня 2018 у Wayback Machine.]
Цю статтю треба для відповідності Вікіпедії. (травень 2014) |
![]() | Це незавершена стаття з географії України. Ви можете проєкту, виправивши або дописавши її. |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
U Vikipediyi ye statti pro inshi znachennya cogo termina Dobrosillya Be ne kolishnya nazva Dobrosillya selo v Beregivskij gromadi Beregivskogo rajonu Zakarpatskoyi oblasti Ukrayini Naselennya 1 409 osib stanom na 2001 rik Kolishnya nazva Dobrosillya Nazva Bene ye jmovirno skorochenoyu versiyeyu imeni Benedikt selo Bene Gerb Krayina Ukrayina Oblast Zakarpatska oblast Rajon Beregivskij rajon Gromada Beregivska gromada Kod KATOTTG UA21020030040099324 Osnovni dani Zasnovane 1269 Naselennya 1 409 Plosha 1 415 km Gustota naselennya 995 76 osib km Poshtovij indeks 90261 Telefonnij kod 380 3141 Geografichni dani Geografichni koordinati 48 09 59 pn sh 22 45 25 sh d H G O Serednya visota nad rivnem morya 113 m Misceva vlada Adresa radi 90261 s Bene vul Rakoci 65 Karta Bene Bene Mapa Bene u VikishovishiU Vikipediyi ye statti pro inshi znachennya cogo termina Bene Miscevij vchitel pensioner u svoyij knizi Podorozh v minule vinogradnih misc gori Beni pishe Bez pohvali mozhu stverdzhuvati sho ce selo najzatishnishe ne tilki u vinnomu okruzi Beregova ale j u vsomu Zakarpatti Z pivdnya jogo otochuye Velika rivnina Nodolfeld a z pivnochi gorista miscevist Karpat Klimat teplij oskilki gori zahishayut selishe vid holodnih pivnichnih vitriv IstoriyaStarovinne selo Bene bulo zasnovane ugorcyami na pravomu berezi richki Borzhavi pritoka Tisi Golovnoyu kultovoyu sporudoyu mista i mozhlivo jogo golovnim oboronnim punktom buv kostel Hram zvedenij za 50 m vid richkovogo rusla poblizu golovnoyi dorogi sho peretinaye selo i vede v shidni rajoni Zakarpattya Kostel pobudovanij u klyuchovij tochci sela u misci de dorogu peretinalo ruslo richki i de buv sporudzhenij mist Persha pismova zgadka pro selo datuyetsya 1269 rokom selo zgaduyetsya yak Bhene u darchomu listi korolya Beli IV na volodinnya Z 1333 go roku selo perejshlo u volodinni katolickoyi cerkvi Piznishe svyashennik na im ya Kelemen povnistyu vikupiv zemli selisha za cinoyu tri groshi za desyatinu Sudyachi z usogo korinnim naselennyam sela buli selyani sho zajmalisya lisnictvom Za chasiv serednovichchya chastina naselennya Bene bula u volodinni paniv zamku Kvasovo sho roztashovane po susidstvi Vprodovzh bagatoh stolit selishem volodili taki znatni sim yi yak Berezhi Helele Jolchi Siladi Erzhibet mati korolya Matyasha sim yi Ruskoyi Dobov Sejkel Perejni Matuchinayi Ratoni Mokkoyi Vasharheli Pogan U 15 st v seli sporudzheno hram u romanskomu stili Pripuskayut sho cerkva svogo chasu mala oboronnij harakter U 16 st poselennya malo oficijnij status mistechka oppidum Z 1551 r malo vlasnu pechatku z gerbom u shiti serp rukiv yam donizu koronu nad shitom uvinchano vinogradnoyu lozoyu dovkola latinskij napis Sigillum Oppidi Bhene 1904 r cej gerb bulo oficijno pidtverdzheno vladoyu Avstro Ugorskoyi imperiyi U 1567 r Bene postrazhdalo vid napadu tatar Z soroka semi dvoriv v seli zalishilos lishe p yat Budivlyu cerkvi bulo takozh poshkodzheno V 1593 r gromada prijnyala reformatsku viru a hram bulo perebudovano V 1657 r velichezna pozhezha znishila selo Tak knyaz Lyubomirskij pomstivsya voyevodi Dodyu II Rakoci za jogo posyagannya na polskij tron Ferenc II Rakoci v svoyih memuarah zgaduye sho 14 go lipnya 1703 roku vin zi svoyimi vijskom spustivsya z karpatskih gir bilya selisha Bene i perepravivsya cherez richku Borzhavu Vse ce vidbuvalosya bezposeredno pered legendarnoyu tisobechskoyu selishe hu teper u skladi Ugorshini perepravoyu Naperedodni cih podij nash zemlyak Papp Mihal razom z selyanskim vatazhkom Ese Tomashem vzhe brav uchast u vijskovomu pohodi na Polshu u vijsku Rakoci II Voni razom rozgornuli povstanskij prapor v selishi Torpa Vari a piznishe i v misti Beregovomu Polonenih shoplenih pid selishem Vari pislya povstanskoyi bitvi z gajdukami same v Beni primusili prisyagnuti na virnist knyazevi Rakoci 51 dobrovolec pid kerivnictvom miscevogo reformatskogo svyashennika brav uchast u narodno vizvolnomu rusi 1848 1849 rokiv proti zagoniv avstrijskogo generala Barko yakij nastupav z boku Galichini SuchasnistV 1992 roku v Bene vstanovlenij pam yatnik zhertvam stalinizmu ta Drugoyi svitovoyi vijni Todi zh buli uporyadkovani mogili vbitih v 1944 r ugorskih polonenih soldat Ci mogili roztashovani poruch zi starim yevrejskim kladovishem V 2001 roku za spriyannya miskoyi upravi HI rajonu mista Budapesht v seli pobudovanij novij dvopoverhovij Budinok sela de okrim silskoyi radi vlashtovanij i miscevij kulturnij centr de periodichno organizovuyut vistavki narodnoyi tvorchosti robit miscevih hudozhnikiv tosho U dvori bilya Budinku sela stvorenij park derev yanih skulptur yakij stav turistichnoyu vizitivkoyu sela V 2010 r bula urochisto vidkrita skulpturna grupa na chest semi praugorskih vozhdiv Avtor kompoziciyi ugorskij majster rizblennya po derevu Pinter Laslo uvikovichenij na memorialnij doshci na stini Budinku sela Insha doshka u pam yat grafa Lajosha Batyani bula vidkrita 2007 roku Budinok selaPam yatkiHram Sercya Isusa Hram Sercya Isusa kinec XIV st pam yatka arhitekturi nacionalnogo znachennya Reyestrovij nomer 1110 0 Hram zaslugovuye na uvagu ne lishe yak cikava starodavnya sporuda a j yak zrazok majzhe idealnoyi restavraciyi i povernennya pam yatci pervisnogo viglyadu U 1999 roci za materialnoyi ta fahovoyi dopomogi z Ugorshini provedeno restavracijni roboti Daham povernuto originalnu formu i gontove pokrittya gont pohilimi ploshinami vkriv i verhivki kontrforsiv nad vezheyu zdijnyavsya strunkij gotichnij shpil Cikavo sho bogosluzhinnya katolikiv i greko katolikiv vidbuvayutsya u hrami za domovlenistyu Dokladnishe Kostel Sercya Isusa Bene Mayetok Jozefa Puma Kolishnya sadiba pomishika Jozefa Puma Cikavoyu pam yatkoyu sadibnogo tipu ye kolishnij mayetok miscevogo zemlevlasnika vinoroba ta vinogradarya Jozefa Puma Jogo sadiba bula zvedena blizko 1928 roku Hocha vikarbuvani v riznih miscyah fundament loh tosho dati svidchat pro nayavnist tut budivel znachno ranishogo chasu she do pochatku HIH st Pislya nacionalizaciyi majna u 1940 50 h rokah v mayetku funkcionuvala odnorichna sadivnicho vinogradarska shkola zgodom dityachij budinok internat dlya ditej doshkilnogo viku z psihofizichnimi vadami Naprikinci 2013 roku rishennyam Zakarpatskoyi oblradi cej zaklad likviduvali a vivilnenij kompleks budivel peredali z vlasnosti oblasti u vlasnist Beregivskogo rajonu z nastupnim stvorennyam doshkilnogo navchalnogo zakladu Narazi dolya cogo kompleksu ostatochno ne virishena Inshi pam yatki doshka u pam yat grafa Lajosha Batyani park derev yanih skulptur pam yatnik zhertvam stalinizmu ta Drugoyi svitovoyi vijni stare yevrejske kladovishe Arheologichni znahidki Na viddali 350 m vid sela na vershini terasi pravogo berega richki Borzhavi ye piznopaleolitichna stoyanka Obabich dorogi Dobrosillya Kvasove traplyayutsya poodinoki znahidki krem yanih virobiv paleolitichnogo chasu Na pivdennomu shili gori Gajosh 1932 roku znajdeno bronzovij skarb u yakomu bulo 20 brasletiv Datuyetsya epohoyu piznoyi bronzi Na teritoriyi Dobrosillya vidoma znahidka posudini tipu gidriyi 470 430 rokiv do nashoyi eri ta kilkoh rimskih monet EkonomikaVinorobnya Georgeya i Laslo Paraski U agrosadibi brativ Parasok nalichuyetsya ponad 180 sortiv vinogradu Vina yaki viroblyayut za starodavnimi ta sekretnimi simejnimi receptami mozhna prodegustuvati u velikij 17 metrovij pecheri PosilannyaBene u sestrinskih Vikiproyektah Temi u Vikidzherelah Proyekt Naseleni punkti Ukrayini Bene u Vikishovishi Zamki ta hrami Ukrayini 3 serpnya 2016 u Wayback Machine http ukraine kingdom kiev ua region 06 bene php 15 veresnya 2016 u Wayback Machine Kostel v Bene na zamki kreposti com ua 1 lipnya 2016 u Wayback Machine ros http www woodenchurches com ua ukr bereh bene htm nedostupne posilannya z lyutogo 2019 Bene selo vid slova Dobre 26 grudnya 2018 u Wayback Machine Cyu stattyu treba vikifikuvati dlya vidpovidnosti standartam yakosti Vikipediyi Bud laska dopomozhit dodavannyam dorechnih vnutrishnih posilan abo vdoskonalennyam rozmitki statti traven 2014 Ce nezavershena stattya z geografiyi Ukrayini Vi mozhete dopomogti proyektu vipravivshi abo dopisavshi yiyi