«Анна́ли» (лат. Annales чи Ab excessu divi Augusti) — твір римського історика Корнелія Тацита, є однією з його найбільших праць, поряд із «Історією». «Історія» є першою великою працею цього історика. Вона написана швидше, ніж «Аннали», хоча описує події, які відбувались після подій, описаних у «Анналах». Підтвердженням цьому є те, що у своїй останній книзі він посилається на «Історію», завершену ним наприкінці першого десятиліття II століття.
Аннали | ||||
---|---|---|---|---|
лат. Ab excessu divi Augusti лат. Annales | ||||
![]() | ||||
Жанр | історична література, літопис | |||
Автор | Тацит | |||
Мова | латина | |||
Написано | кін. I — поч. II ст. н. е. | |||
| ||||
|
Твір перекладено українською, у 2013 році Аннали випустило видавництво Український письменник.
Історія написання
Укладалися «Аннали» при Траяні, з 109 по 116 роки. Вони складалися з 16 книг, які описували 14-68 роки, тобто правління імператорів з династії Юліїв-Клавдіїв: Тіберія (14-37), Калігули (37-41), Клавдія (41-54), Нерона (64-68). «Аннали» не дійшли до нас повністю: книги з VII по Х зовсім невідомі, V, VI, XI i XVI — дійшли з пропусками або в уривках, повністю дійшли лише книги з I по IV та з XII по XV-ту. Ті книги, що збереглися, повідомляють про правління трьох принцепсів династії Юліїв-Клавдіїв. Перші шість оповідають про правління Тиберія, через що називаються «тиберієвими»; XI, XII — про Клавдія, відповідно, називаються «клавдієві»; останні чотири — про правління Нерона, але без двох останніх років («неронові»). Недостатньо повідомлень про правління Калігули, Клавдія (від початку до 47 року) й Нерона в проміжку між 64 та 68 роками.
При перегляді попередньої історіографії Тацит звернув увагу на те, що знамениті римські історики дуже красномовно описали минулі перемоги та невдачі римлян. Коли влада опинилася в одних руках (після битви при Акції у 31 р. до н. е.), почалося писання історії для того, щоб задовольнити правління. Тацит же говорить, що він старається писати «без гніву і пристрасті» (sine ira et studio). Нема підстав заперечувати точність викладених ним фактів, однак він приводив власне трактування і був об'єктивний далеко не завжди. Тацит писав з явною моралізаторською тенденцією. Відсутність чесноти він вважав звироднілістю і занепадом для людини. Ось його слова щодо мети «Анналів»: «Я вважаю найважливішим обов'язком Анналів зберегти пам'ять про прояви чесноти і протиставити ганебним словам і справам залякування ганьбою в потомстві» (Аннали, III, 65; у перекладі Г. С. Кнабе). У викладі історії Тацит обмежився історією міста-держави, не беручи до уваги всю імперію. Він висунув на перший план фігури імператорів і придворних, а про Італію, провінції і людей, що робили там політику, говорить мимохідь. Історик виявився також хорошим психологом у оцінці діянь політиків. Однак, через особисті переживання, особливо при Доміціані, він воліє виявляти усі їхні хиби. Тацит удавався до риторики дуже стримано, але використовував її в приголомшливих описах глядача, розрахованих на ефектність. Питання про джерела історика досить заплутане. У «Історії» він посилається на Плінія Старшого і записки . У «Анналах» цитує Плінія Старшого, , записки Юлії Агрипіни Молодшої.
Слово «аннали» походить від annus — «рік» і означає річні записи подій, літопис. Хоча Тацит такої назви своєму твору не давав, вона — з легкої руки перших видавців — закріпилася за його історичною працею. Закріпилася тому, що у цій повісті — при всій її суб'єктивності, нервовості, напруженому драматизмі — є багато від літопису.
Важливу роль у цьому літописі, про великі і малі справи в Римі й імперії, грають всякого роду відступи. Присвячені то місцевій міфології, то географії й історії окремого міста або народу, то просто незвичайним явищам природи; вони, з одного боку, додають розповіді цікавості, вводячи в неї цікаві подробиці, дива й чудасії, а з іншого — створюють відчуття ще єдиного в своїй різноманітності світу, де все зв'язано і все усім одне в одному цікаво.
Є багато даних, що говорять про те, що незавершеність «Анналів» не є результатом раптового припинення роботи, катастрофи, пов'язаної із смертю, що перервала працю, яка енергійно просувалася вперед, а є наслідком тривалого і поступового відходу від проблем, у цій праці поставлених, і від рішень, у ній запропонованих.
Книги Тацита наповнені ненавистю до описаних ним імператорів, оскільки кожен з них був «ворожим доблесті». Але ворожим можна бути тільки у стосунку до того, що є, що реально існує, і сама боротьба навколо virtus доводила, що в роки, Тацитом описані, вона ще була жива. Усвідомлення цього було в історика таким же ясним, як і усвідомлення її (доблесті) занепаду, що постійно поглиблюється.
Тацит був останнім письменником епохи, що завершилася, і повинен був відчувати те саме, що відчували й інші «останні» — Цицерон при Цезарі або Боецій при Теодоріху: як закінчується світ — єдиний його світ, як розріджується повітря, як нічим жити. «Мені гірко, що на дорогу життя вийшов я надто пізно і що ніч Республіки наступила перш, ніж я встиг завершити свій путь». Такий стан справ ставав усе очевиднішим у міру зміцнення режиму Адріана, і чим яснішим було розуміння цього, тим менше сенсу мала для Тацита його робота над «Анналами», поки він, нарешті, на словах, що «смерть зволікає», не покинув її зовсім.
Див. також
Джерела
- Корнелій Таціт. Аннали. — Київ: Український письменник, 2013.
- http://www.krotov.info/acts/02/01/tacit_01.htm [ 23 травня 2009 у Wayback Machine.]
- Кнабе Г. С. 'Корнелий Тацит' — Москва: Наука, 1981. — С. 208.
Посилання
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Аннали (Тацит)
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Anna li lat Annales chi Ab excessu divi Augusti tvir rimskogo istorika Korneliya Tacita ye odniyeyu z jogo najbilshih prac poryad iz Istoriyeyu Istoriya ye pershoyu velikoyu praceyu cogo istorika Vona napisana shvidshe nizh Annali hocha opisuye podiyi yaki vidbuvalis pislya podij opisanih u Annalah Pidtverdzhennyam comu ye te sho u svoyij ostannij knizi vin posilayetsya na Istoriyu zavershenu nim naprikinci pershogo desyatilittya II stolittya Annalilat Ab excessu divi Augusti lat Annales Annali 15 44Zhanr istorichna literatura litopisAvtor TacitMova latinaNapisano kin I poch II st n e Cej tvir u Vikishovishi U Vikipediyi ye statti pro inshi znachennya cogo termina Annali Tvir perekladeno ukrayinskoyu u 2013 roci Annali vipustilo vidavnictvo Ukrayinskij pismennik Istoriya napisannyaUkladalisya Annali pri Trayani z 109 po 116 roki Voni skladalisya z 16 knig yaki opisuvali 14 68 roki tobto pravlinnya imperatoriv z dinastiyi Yuliyiv Klavdiyiv Tiberiya 14 37 Kaliguli 37 41 Klavdiya 41 54 Nerona 64 68 Annali ne dijshli do nas povnistyu knigi z VII po H zovsim nevidomi V VI XI i XVI dijshli z propuskami abo v urivkah povnistyu dijshli lishe knigi z I po IV ta z XII po XV tu Ti knigi sho zbereglisya povidomlyayut pro pravlinnya troh princepsiv dinastiyi Yuliyiv Klavdiyiv Pershi shist opovidayut pro pravlinnya Tiberiya cherez sho nazivayutsya tiberiyevimi XI XII pro Klavdiya vidpovidno nazivayutsya klavdiyevi ostanni chotiri pro pravlinnya Nerona ale bez dvoh ostannih rokiv neronovi Nedostatno povidomlen pro pravlinnya Kaliguli Klavdiya vid pochatku do 47 roku j Nerona v promizhku mizh 64 ta 68 rokami Portal Istoriya Pri pereglyadi poperednoyi istoriografiyi Tacit zvernuv uvagu na te sho znameniti rimski istoriki duzhe krasnomovno opisali minuli peremogi ta nevdachi rimlyan Koli vlada opinilasya v odnih rukah pislya bitvi pri Akciyi u 31 r do n e pochalosya pisannya istoriyi dlya togo shob zadovolniti pravlinnya Tacit zhe govorit sho vin starayetsya pisati bez gnivu i pristrasti sine ira et studio Nema pidstav zaperechuvati tochnist vikladenih nim faktiv odnak vin privodiv vlasne traktuvannya i buv ob yektivnij daleko ne zavzhdi Tacit pisav z yavnoyu moralizatorskoyu tendenciyeyu Vidsutnist chesnoti vin vvazhav zvirodnilistyu i zanepadom dlya lyudini Os jogo slova shodo meti Annaliv Ya vvazhayu najvazhlivishim obov yazkom Annaliv zberegti pam yat pro proyavi chesnoti i protistaviti ganebnim slovam i spravam zalyakuvannya ganboyu v potomstvi Annali III 65 u perekladi G S Knabe U vikladi istoriyi Tacit obmezhivsya istoriyeyu mista derzhavi ne beruchi do uvagi vsyu imperiyu Vin visunuv na pershij plan figuri imperatoriv i pridvornih a pro Italiyu provinciyi i lyudej sho robili tam politiku govorit mimohid Istorik viyavivsya takozh horoshim psihologom u ocinci diyan politikiv Odnak cherez osobisti perezhivannya osoblivo pri Domiciani vin voliye viyavlyati usi yihni hibi Tacit udavavsya do ritoriki duzhe strimano ale vikoristovuvav yiyi v prigolomshlivih opisah glyadacha rozrahovanih na efektnist Pitannya pro dzherela istorika dosit zaplutane U Istoriyi vin posilayetsya na Pliniya Starshogo i zapiski U Annalah cituye Pliniya Starshogo zapiski Yuliyi Agripini Molodshoyi Slovo annali pohodit vid annus rik i oznachaye richni zapisi podij litopis Hocha Tacit takoyi nazvi svoyemu tvoru ne davav vona z legkoyi ruki pershih vidavciv zakripilasya za jogo istorichnoyu praceyu Zakripilasya tomu sho u cij povisti pri vsij yiyi sub yektivnosti nervovosti napruzhenomu dramatizmi ye bagato vid litopisu Vazhlivu rol u comu litopisi pro veliki i mali spravi v Rimi j imperiyi grayut vsyakogo rodu vidstupi Prisvyacheni to miscevij mifologiyi to geografiyi j istoriyi okremogo mista abo narodu to prosto nezvichajnim yavisham prirodi voni z odnogo boku dodayut rozpovidi cikavosti vvodyachi v neyi cikavi podrobici diva j chudasiyi a z inshogo stvoryuyut vidchuttya she yedinogo v svoyij riznomanitnosti svitu de vse zv yazano i vse usim odne v odnomu cikavo Ye bagato danih sho govoryat pro te sho nezavershenist Annaliv ne ye rezultatom raptovogo pripinennya roboti katastrofi pov yazanoyi iz smertyu sho perervala pracyu yaka energijno prosuvalasya vpered a ye naslidkom trivalogo i postupovogo vidhodu vid problem u cij praci postavlenih i vid rishen u nij zaproponovanih Knigi Tacita napovneni nenavistyu do opisanih nim imperatoriv oskilki kozhen z nih buv vorozhim doblesti Ale vorozhim mozhna buti tilki u stosunku do togo sho ye sho realno isnuye i sama borotba navkolo virtus dovodila sho v roki Tacitom opisani vona she bula zhiva Usvidomlennya cogo bulo v istorika takim zhe yasnim yak i usvidomlennya yiyi doblesti zanepadu sho postijno pogliblyuyetsya Tacit buv ostannim pismennikom epohi sho zavershilasya i povinen buv vidchuvati te same sho vidchuvali j inshi ostanni Ciceron pri Cezari abo Boecij pri Teodorihu yak zakinchuyetsya svit yedinij jogo svit yak rozridzhuyetsya povitrya yak nichim zhiti Meni girko sho na dorogu zhittya vijshov ya nadto pizno i sho nich Respubliki nastupila persh nizh ya vstig zavershiti svij put Takij stan sprav stavav use ochevidnishim u miru zmicnennya rezhimu Adriana i chim yasnishim bulo rozuminnya cogo tim menshe sensu mala dlya Tacita jogo robota nad Annalami poki vin nareshti na slovah sho smert zvolikaye ne pokinuv yiyi zovsim Div takozhAnnali Sine ira et studio Istoriya Tacit DzherelaKornelij Tacit Annali Kiyiv Ukrayinskij pismennik 2013 http www krotov info acts 02 01 tacit 01 htm 23 travnya 2009 u Wayback Machine Knabe G S Kornelij Tacit Moskva Nauka 1981 S 208 PosilannyaVikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Annali Tacit