Раціональне невігластво — це навмисне утримування від надбання знань у тому разі, якщо вартість отримання цих знань перевищує потенційну користь, яку вони забезпечать.
Неспроможність прийняти якесь рішення через неволодіння певною інформацією є раціональним, якщо вартість придбання необхідних для прийняття обґрунтованого рішення знань перевищує потенційну користь, яку може принести це рішення, отож було б нерозумно витрачати час, займаючись цим. Це впливає на якість рішень, що приймаються великою кількістю людей, в таких ситуаціях, як вибори, де вага будь-якого одного голосу дуже мала.
Термін найчастіше зустрічається в економіці, зокрема, теорії суспільного вибору, але також використовуються і в інших галузях, які вивчають раціональність і вибір, у тому числі в філософії і теорії ігор.
Вперше цей термін був застосований Ентоні Даунсом в його [en].
Приклад
Розглянемо роботодавця, що намагається зробити вибір між двома кандидатами, які пропонують виконати його завдання за ціною $10 за кожну витрачену годину. Час, необхідний для виконання цього завдання, може бути довший або коротший залежно від майстерності людини, що його виконує, тому в інтересах роботодавця визначити найшвидшого виконавця. Припустимо, що вартість другого дня інтерв'ювання кандидатів становить $100. Якщо під час попередніх інтерв'ю роботодавець з'ясував, що обидва кандидати упораються із завданням десь за 195—205 годин, в інтересах роботодавця буде не витрачати $100 на визначення кращого кандидата, а застосувати якусь легшу метрику (наприклад, підкидання монети) та потенційно заощадити до $100.
У багатьох випадках рішення може бути прийнято на основі [en]; простої моделі, що може не бути абсолютно точною. Наприклад, при прийнятті рішення, який бренд готової їжі є найбільш поживним, покупець може просто вибрати бренд із (наприклад) найменшою кількістю цукру, а не досліджувати всі позитивні і негативні чинники в харчуванні.
Використання
У маркетингу
Маркетологи можуть скористатися раціональним невіглаством, збільшуючи складність рішення. Якщо різниця в ціні між якісним і неякісним продуктом менше, ніж витрати на виконання досліджень, необхідних для виявлення відмінностей між ними, то для споживача раціональніше буде просто взяти більш зручний і доступний із них. Таким чином в інтересах виробника менш якісного продукту створити якомога більше варіантів свого товару, що призведе до збільшення числа покупців, які вирішили, що потрібно занадто багато клопоту для прийняття обґрунтованого рішення.
У політиці
Політика та особливо вибори показують таку ж динаміку. Збільшуючи число питань, які людина повинна розглянути, щоб прийняти обґрунтоване рішення щодо кандидатів або законопроєктів, політики і експерти заохочують голосування на основі якогось [en] кандидата, ура-патріотизм, продаж голосів або вибір навмання, що йде на користь політиків, які насправді не представляють електорат.
Ще одне, більш мудроване застосування в політиці полягає у використанні самоідентифікації з політичною партією, приблизно як це відбувається в разі самоідентифікації з улюбленим кінокритиком. Досить відповідальний виборець формулює свою думку на основі суджень, які формулює щодо деякої кількості питань, розібратися в яких знаходить час і бажання. Потім — знаходить політика або політичну партію, які висловлюють з цих питань приблизно ті судження, які висловлює він сам. Подібним чином кіноглядач прислухаються до думки тих кінокритиків, яким сподобалися ті ж фільми, що і йому самому. Таким чином, люди звалюють важкий тягар формування власної думки на партію, політика або кінокритика, що дозволяє їм самим займатися своєю роботою, ростити дітей або просто лежати на пляжі.
Критика
Велика частина емпіричних досліджень, що послужили основою теорії раціонального невігластва, були пророблені в рамках дослідження [en], яка приводила до найбільш помітних наслідків в 1950-х роках в США. Однак апатія швидко зникла в 1960-і роки як реакція на такі важливі події, як війна у В'єтнамі і посилення [en]. Звідси був зроблений висновок, що інтерес виборця до інформації зростає в залежності від важливості політичного вибору.
Посилання
- Downs. (1957), An Economic Theory of Democracy; New York: Harper & Brothers, 1957; p. 244–46, 266–71
- Campbell, A., Converse, P., Miller, W. and Stokes. D. (1960), 'The American Voter', Wiley, N.Y.
Додаткові посилання
- «Would Rational Voters Acquire Costly Information?» by Cesar Martinelli, Journal of Economic Theory, Vol. 129, Issue 1, July 2006, pp. 225–251
(необхідна підписка)
- «Rational Ignorance and Voting Behavior» by Cesar Martinelli, International Journal of Game Theory. Vol. 35, Issue 3, February 2007, pp. 315–335
(необхідна підписка)
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Racionalne neviglastvo ce navmisne utrimuvannya vid nadbannya znan u tomu razi yaksho vartist otrimannya cih znan perevishuye potencijnu korist yaku voni zabezpechat Nespromozhnist prijnyati yakes rishennya cherez nevolodinnya pevnoyu informaciyeyu ye racionalnim yaksho vartist pridbannya neobhidnih dlya prijnyattya obgruntovanogo rishennya znan perevishuye potencijnu korist yaku mozhe prinesti ce rishennya otozh bulo b nerozumno vitrachati chas zajmayuchis cim Ce vplivaye na yakist rishen sho prijmayutsya velikoyu kilkistyu lyudej v takih situaciyah yak vibori de vaga bud yakogo odnogo golosu duzhe mala Termin najchastishe zustrichayetsya v ekonomici zokrema teoriyi suspilnogo viboru ale takozh vikoristovuyutsya i v inshih galuzyah yaki vivchayut racionalnist i vibir u tomu chisli v filosofiyi i teoriyi igor Vpershe cej termin buv zastosovanij Entoni Daunsom v jogo en PrikladRozglyanemo robotodavcya sho namagayetsya zrobiti vibir mizh dvoma kandidatami yaki proponuyut vikonati jogo zavdannya za cinoyu 10 za kozhnu vitrachenu godinu Chas neobhidnij dlya vikonannya cogo zavdannya mozhe buti dovshij abo korotshij zalezhno vid majsternosti lyudini sho jogo vikonuye tomu v interesah robotodavcya viznachiti najshvidshogo vikonavcya Pripustimo sho vartist drugogo dnya interv yuvannya kandidativ stanovit 100 Yaksho pid chas poperednih interv yu robotodavec z yasuvav sho obidva kandidati uporayutsya iz zavdannyam des za 195 205 godin v interesah robotodavcya bude ne vitrachati 100 na viznachennya krashogo kandidata a zastosuvati yakus legshu metriku napriklad pidkidannya moneti ta potencijno zaoshaditi do 100 U bagatoh vipadkah rishennya mozhe buti prijnyato na osnovi en prostoyi modeli sho mozhe ne buti absolyutno tochnoyu Napriklad pri prijnyatti rishennya yakij brend gotovoyi yizhi ye najbilsh pozhivnim pokupec mozhe prosto vibrati brend iz napriklad najmenshoyu kilkistyu cukru a ne doslidzhuvati vsi pozitivni i negativni chinniki v harchuvanni VikoristannyaU marketingu Marketologi mozhut skoristatisya racionalnim neviglastvom zbilshuyuchi skladnist rishennya Yaksho riznicya v cini mizh yakisnim i neyakisnim produktom menshe nizh vitrati na vikonannya doslidzhen neobhidnih dlya viyavlennya vidminnostej mizh nimi to dlya spozhivacha racionalnishe bude prosto vzyati bilsh zruchnij i dostupnij iz nih Takim chinom v interesah virobnika mensh yakisnogo produktu stvoriti yakomoga bilshe variantiv svogo tovaru sho prizvede do zbilshennya chisla pokupciv yaki virishili sho potribno zanadto bagato klopotu dlya prijnyattya obgruntovanogo rishennya U politici Politika ta osoblivo vibori pokazuyut taku zh dinamiku Zbilshuyuchi chislo pitan yaki lyudina povinna rozglyanuti shob prijnyati obgruntovane rishennya shodo kandidativ abo zakonoproyektiv politiki i eksperti zaohochuyut golosuvannya na osnovi yakogos en kandidata ura patriotizm prodazh golosiv abo vibir navmannya sho jde na korist politikiv yaki naspravdi ne predstavlyayut elektorat She odne bilsh mudrovane zastosuvannya v politici polyagaye u vikoristanni samoidentifikaciyi z politichnoyu partiyeyu priblizno yak ce vidbuvayetsya v razi samoidentifikaciyi z ulyublenim kinokritikom Dosit vidpovidalnij viborec formulyuye svoyu dumku na osnovi sudzhen yaki formulyuye shodo deyakoyi kilkosti pitan rozibratisya v yakih znahodit chas i bazhannya Potim znahodit politika abo politichnu partiyu yaki vislovlyuyut z cih pitan priblizno ti sudzhennya yaki vislovlyuye vin sam Podibnim chinom kinoglyadach prisluhayutsya do dumki tih kinokritikiv yakim spodobalisya ti zh filmi sho i jomu samomu Takim chinom lyudi zvalyuyut vazhkij tyagar formuvannya vlasnoyi dumki na partiyu politika abo kinokritika sho dozvolyaye yim samim zajmatisya svoyeyu robotoyu rostiti ditej abo prosto lezhati na plyazhi KritikaVelika chastina empirichnih doslidzhen sho posluzhili osnovoyu teoriyi racionalnogo neviglastva buli prorobleni v ramkah doslidzhennya en yaka privodila do najbilsh pomitnih naslidkiv v 1950 h rokah v SShA Odnak apatiya shvidko znikla v 1960 i roki yak reakciya na taki vazhlivi podiyi yak vijna u V yetnami i posilennya en Zvidsi buv zroblenij visnovok sho interes viborcya do informaciyi zrostaye v zalezhnosti vid vazhlivosti politichnogo viboru PosilannyaDowns 1957 An Economic Theory of Democracy New York Harper amp Brothers 1957 p 244 46 266 71 Campbell A Converse P Miller W and Stokes D 1960 The American Voter Wiley N Y Dodatkovi posilannya Would Rational Voters Acquire Costly Information by Cesar Martinelli Journal of Economic Theory Vol 129 Issue 1 July 2006 pp 225 251 neobhidna pidpiska Rational Ignorance and Voting Behavior by Cesar Martinelli International Journal of Game Theory Vol 35 Issue 3 February 2007 pp 315 335 neobhidna pidpiska