Олекса́ндр Микола́йович Косте́нко (* 4 жовтня 1949, с. Щербанівське, Миколаївська область) — український вчений у галузі юриспруденції і філософії. Публіцист. Доктор юридичних наук, професор, завідувач відділу з проблем кримінального права, кримінології та судоусторою Інституту держави і права ім. В. М. Корецького НАН України. Академік Національної академії правових наук України. Кавалер ордена «За заслуги» III ступеня. Заслужений діяч науки і техніки України. Лауреат премії ім. М. П. Василенка Національної академії наук України (1995), премії імені Ярослава Мудрого (2005). Член Національної спілки журналістів України. Член редакційних колегій журналів «Право України», «Публічне право», «Вісник кримінального судочинства», щорічника «Правова держава».
Костенко Олександр Миколайович | |
---|---|
Народився | 4 жовтня 1949 (74 роки) Вознесенський район, Миколаївська область, Українська РСР, СРСР |
Діяльність | філософ, правник, викладач університету |
Alma mater | Київський університет |
Галузь | право[1], кримінальне право[1], кримінологія[1] і соціологія права[1] |
Науковий ступінь | Доктор юридичних наук |
Членство | Національна спілка журналістів України |
Нагороди | ![]() ![]() |
Член спеціалізованих вчених рад Д 26.236.02 в Інституті держави і права імені В. М. Корецького НАН України та Д 26.001.05 у Київському національному університеті імені Тараса Шевченка. Автор понад 600 наукових і науково-публіцистичних праць (у тому числі 6 індивідуальних і 15 колективних монографій).
Біографічні відомості
У 1973—1978 рр. навчався на юридичному факультеті Київського університету ім. Тараса Шевченка. Після закінчення ВНЗ працював адвокатом у Миколаївській обласній колегії адвокатів.
У 1979—1982 рр. навчався в аспірантурі Інституту держави і права ім. В. М. Корецького НАН України. З листопада 1982 р. працює там же молодшим науковим співробітником, науковим співробітником, старшим науковим співробітником, з 1996 р. — провідним науковим співробітником, а з 1999 р. — завідувачем відділу проблем кримінального права, кримінології та судоустрою. Займається педагогічною діяльністю: був завідувачем кафедрою кримінального права та процесу Київського університету права НАН України, є професором Національного університету «Києво-Могилянська академія».
Сфера наукових інтересів і досліджень
У 1983 році О. М. Костенко захистив дисертацію на здобуття наукового ступеня кандидата юридичних наук на тему «Співвідношення раціонального та емоціонального в кримінології» (спеціальність 12.00.08), у 1995 р. — захистив дисертацію на здобуття наукового ступеня доктора юридичних наук на тему «Воля і свідомість злочинця (дослідження із застосуванням принципу натуралізму)» (спеціальність 12.00.08).
О. М. Костенко розвиває натуралістичний світогляд, відповідно до якого «усе суще — це прояв сутності, яка називається Природою» - ПАННАТУРАЛІЗМ. Прояв Природи в сущому означає, що вона, як Мати, породжує усе суще і дає йому Закони, утворюючи таким чином Світопорядок. Виходячи з паннатуралістичної ідеї природної цілісності світу, вираженої у вигляді постулату «Мати-Природа — Найвищий Законодавець для всього сущого на усі часи», сформулював принцип всесвітньої законності, згідно з яким все суще на світі існує, пристосовуючись до Законів Матері-Природи, а також ідею паннатуралізму: "Все існує за Законами Природи - ніщо не існує поза Законами Природи". Звідси також випливає принцип соціального натуралізму, з допомогою якого він запропонував позитивне вирішення «основного питання сучасного світогляду»: «Чи є соціальне природним?». Сутність теорії соціального натуралізму полягає у визнанні існування — поряд з фізичною і біологічною природами — також соціальної природи, що існує за своїми, притаманними для неї (відмінними від фізичних і біологічних!) законами — законами соціальної природи. На цьому заснована так звана «теорія трьох природ», що розробляється О. М. Костенком. Відповідно до цього «натуралістичного» підходу соціальні явища є «третьою» природою, яка має свої природні закони для існування, відмінні від фізичних і біологічних законів.
Виходячи з соціального натуралізму, вчений доводить, що в суспільстві реально існують і діють закони соціальної природи, і зокрема закони природної моралі і закони природного права, з якими люди мають узгоджувати свою волю і свідомість. Сутністю законів соціальної природи є природна необхідність, на якій засноване суспільне життя людей: законним є те, що є природно необхідним. Ці закони є та "невидима рука", яка управляє суспільним життям людей. О.М.Костенко пропонує теорію "верховенства законів соціальної природи", згідно з якою суспільне життя людей засноване на верховенстві законів соціальної природи, а роль волі і свідомості людей полягає у тому, що вони є засобами пристосування людей до законів соціальної природи, які діють у суспільстві саме через волю і свідомість людей. Звідси випливає наступний "соціально-натуралістичний імператив: вчиняй так, щоб твоя поведінка узгоджувалась із законами соціальної природи". У своєму суспільному житті люди мають керуватися принципом "ВЕРХОВЕНСТВА ЗАКОНІВ СОЦІАЛЬНОЇ ПРИРОДИ", і зокрема принципом "верховенства законів природного права". Таким чином, значення і роль теорії соціального натуралізму полягає в протидії сваволі і ілюзіям у всіх сферах суспільного життя людей.
Воєнна агресія - це прояв комплексу сваволіі і ілюзій, тобто соціопатії: якби не було ураження людей соціопатією, то не було б і воєн. ПРИНЦИП ВЕРХОВЕНСТВА ЗАКОНІВ СОЦІАЛЬНОЇ ПРИРОДИ – ЄДИНИЙ «СПІЛЬНИЙ ЗНАМЕННИК», НАВКОЛО ЯКОГО МОЖЛИВО ОБ’ЄДНАТИ УСІХ ЛЮДЕЙ СВІТУ ДЛЯ ЗАПОБІГАННЯ ВІЙНАМ І ДОСЯГНЕННЯ МИРУ НА ЗЕМЛІ.
Вчений пропонує, виходячи з принципу соціального натуралізму, реформувати соціальні науки у науки про природні закони суспільного життя людей, з якими мають узгоджуватися їх воля і свідомість. Соціальний прогрес розглядає як результат узгодження волі і свідомості людей з природними законами суспільного життя згідно з формулою: «Вперед — до Природи, керуючись принципом соціального натуралізму!». Заперечення існування законів соціальної природи відкриває шлях до поширення в суспільстві сваволі і ілюзій, які є основною загрозою для нормального життя людей у суспільстві: «Якщо законів соціальної природи немає, то людині все дозволено!».
Для пояснення соціальних явищ О. М. Костенко запропонував поняття соціогенний фактор — фактор, необхідний для існування соціуму. Цим фактором є притаманна людям властивість, необхідна для існування людського соціуму за законами соціальної природи. Такою властивістю є соціальна культура людей як міра узгодженості їх волі і свідомості із законами соціальної природи. Принципом соціальної культури людей є принцип верховенства законів соціальної природи. Соціальна культура людей складається з політичної, економічної, правової, моральної, релігійної, наукової, технологічної, санаційної, екологічної тощо видів. Соціогенез — це результат дії «людського фактору», який включає в собі: 1) соціальну культуру людей; 2) соціальну поведінку людей. Відповідно до соціально-натуралістичного підходу існує наступна закономірність: яким є цей людський фактор — таким є і суспільне життя людей.
Для забезпечення соціального прогресу у сучасному світі запропонував прийняття ООН "Декларації всесвітньої солідарності людей", відповідно до якої основою солідарності людей має бути "спільний знаменник" - соціальна культура людей, заснована на світогляді соціального натуралізму.
Мати-Природа визнається як Єдине Джерело Істини. Істина — це такий витвір волі і свідомості людини, який відповідає законам Матері-Природи. Зокрема, соціальна істина — це ідея, яка відповідає законам соціальної природи. У такому розумінні Істина — засіб протидії деградації (відпадіння від законів Матері-Природи) людства: «Людство врятує Істина, яка вказує йому шлях до життя у злагоді із законами Матері-Природи!». Саме відповідність соціальної ідеї законам соціальної природи є критерієм соціальних істин. Іншими словами, усе, що відповідає законам природи є істинним, а усе, що не відповідає їм — неістинне. Так само Мати-Природа визнається Єдиним Джерелом Добра, Духовності, Свободи, Щастя, Права, Моралі, Справедливості, Безпеки, Віри, Благополуччя, Здоров'я, Мистецтва та будь-яких інших цінностей для Людини. Відповідно до цього у людей має існувати «Культ Матері-Природи», який є основою безпеки людства і поступу по шляху соціального прогресу. Соціальні цінності О.М.Костенко пропонує визначати відповідно до соціального натуралізму як форму відображення законів соціальної природи.
Основою нормального суспільного життя людей є соціальний порядок, під яким розуміється стан узгодженості відносин між людьми із реально існуючими і діючими природними законами суспільного життя. Усі кризові явища у суспільстві розглядаються як наслідок порушення (зокрема, у вигляді аморальних вчинків і злочинів) людьми природних законів суспільного життя. Обґрунтовує необхідність конвергенції соціальних і несоціальних («природничих») наук шляхом поглиблення пізнання ними «спільного знаменника» — універсальних законів Матері-Природи. На основі соціал-натуралізму розвиває так звану натуралістичну філософію, основне питання якої формулюється так: «Яка роль волі і свідомості людини у світі, що існує за законами природи?».
О. М. Костенко запропонував генераційно-регуляційну модель поведінки людини, засновану на «законі годинника». Відповідно до цієї моделі воля людини — це здатність генерувати поведінку, а свідомість людини — це здатність регулювати поведінку. Таким чином, згідно із законом годинника" воля відіграє роль «пружини», а свідомість — роль «маятника» у механізмі людської поведінки. Проблема свободи волі у світлі соціального натуралізму вирішується так: свобода волі — це можливість людини генерувати (породжувати) свою поведінку, що регулюється свідомістю. Ця можливість може реалізуватися двома способами: 1) відповідно до законів фізичної, біологічної та соціальної природи; 2) всупереч цим законам. Відповідно до цього свобода волі є двох видів (дуалізм свободи волі): 1) свобода волі, упорядкована законами природи; 2) свобода волі, не упорядкована законами природи, тобто свобода сваволі. Поняття свободи в цьому контексті інтерпретується наступним чином: свобода — це можливість своєю власною волею генерувати (породжувати) поведінку, що регулюється свідомістю. Якщо у соціальній поведінці людини ця можливість реалізується відповідно до законів соціальної природи, то має місце справжня свобода людини, якщо ж вона реалізується всупереч законам соціальної природи, то має місце псевдосвобода (наприклад, у вигляді кримінальної свободи, що проявляється при вчиненні злочину). Із соціально-натуралістичної концепції свободи волі випливає також дуалістична концепція лібералізму в соціальних науках, згідно з якою лібералізм є двох видів: 1) ідеологія, яка обґрунтовує нічим не упорядковану свободу, тобто сваволю в соціальній поведінці людей (так званий «безкультурний» лібералізм); 2) ідеологія, яка обґрунтовує свободу, упорядковану законами соціальної природи, тобто справжню свободу (так званий «культурний» лібералізм).
З соціально-натуралістичною концепцією свободи волі пов'язана і концепція соціально-натуралістичного детермінізму: закони соціальної природи, діючи через волю і свідомість, людей детермінують їхню поведінку.
Виходячи з соціального натуралізму, запропоновано концепцію соціально-натуралістичного детермінізму, згідно з якою соціальна культура людей визначає їхнє життя в суспільстві, зокрема політику, економіку, право, мораль тощо.
Відповідно до теорії соціального натуралізму О. М. Костенко визначає поняття «природного права» наступним чином: «природне право» — це правила відносин між людьми у суспільстві, що випливають із законів соціальної природи. На основі такого визначення «природного права» ПРАВО розуміється як відкриті людьми і втілені у чинному законодавстві закони «природного права». Правопорядок має засновуватися на «принципі верховенства законів природного права» — цей принцип слід покласти в основу Конституції і реалізувати в правовій системі країни. У світлі соціального натуралізму запропоновано нову концепцію прав людини, а також концепцію природних обов'язків людини, згідно з якою із законів соціальної природи випливають не лише права людини, а й обов'язки людини («природні обов'язки людини»). О. М. Костенко сформулював так зване «основне питання юриспруденції»: що є першоджерелом права — реально існуючі і діючі закони соціальної природи чи воля і свідомість людей? Залежно від відповіді на це питання він розрізняє два типи праворозуміння: якщо першоджерелом права визнаються закони соціальної природи, то таке праворозуміння називається «соціально-натуралістичним», якщо першоджерелом права визнаються воля і свідомість людей, то таке праворозуміння називається «позитивістським». Згідно з теорією соціального натуралізму правова культура людини визначається як міра узгодженості волі і свідомості людини із реально існуючими і діючими у суспільстві законами «природного права» (іншими словами: першоджерелом правової культури людей є закони «природного права»). Принципом правової культури людей є принцип верховенства законів природного права. О. М. Костенко відстоює концепцію підготовки юристів на основі «соціально-натуралістичного праворозуміння». Відповідно до соціально-натуралістичного праворозуміння О. М. Костенко сформулював «правило органічної єдності прав і обов'язків» у структурі правопорядку, згідно з яким права і обов'язки є дійсними лише в органічній єдності: права, яким не кореспондують обов'язки є недійсними, тобто псевдоправами, так само як і обов'язки без органічної єдності з правами є недійсними, тобто псевдообов'язками.
Виходячи з принципу соціального натуралізму, вчений запропонував «соціально-натуралістичну концепцію соціопатії людини». Будь-яке зло, що вчиняється людиною він розглядає як прояв її соціопатії. Соціопатія, відповідно до соціально-натуралістичної концепції, — це стан неузгодженості волі і свідомості людини із законами соціальної природи. Неузгодженість волі із законами соціальної природи — це стан сваволі, а неузгодженість свідомості із зазначеними законами — це стан ілюзій. Воля і свідомість у такому стані утворюють «комплекс сваволі і ілюзій», ураження яким і породжує соціопатію людини. Злочинність, екстремізм, аморальність, обскурантизм і усі інші прояви зла — це прояви соціопатії людини. Соціопатизація людей — основа усіх загроз людству. Протидія їй — основа безпеки людства. Найкращим способом протидії злу вчений вважає культивування добра. Для цього пропонується розвивати науку про добро (бонумологію), яка має досліджувати причини і умови проявів добра у поведінці людей, а також розробляти шляхи формування такого стану волі і свідомості у людини, який би проявлявся у вигляді добра.
Відзнаки
Нагороджений Почесною Грамотою Верховної Ради України (2009).
Нагороджений відзнакою Національної академії наук України "За професійні здобутки". (2019).
Основні наукові публікації
- Культура і закон — у протидії злу. — Київ: Атіка. — 2008. — 352 с.
- Проблема № 1 сучасної цивілізації (в українському контексті). — Черкаси: СУЕМ,2008. — 112 с.
- Принцип отражения в криминологии (психологический механизм криминального поведения). — Киев, 1986. — 125 с.
- Криминальный произвол (социопсихология воли и сознания преступника). — Киев, 1990. — 146 с.
- Принципи «універсальної конституції» природи // Трибуна. — 1993. — № 8-9. — с. 15.
- Принцип натуралізму в юридичній науці і кримінології // Правова система України: теорія і практика. Тези доповідей і наукових повідомлень науково-практичної конференції (Київ, 7-8 жовтня 1993 року). — Київ, 1993. — С. 390—392.
- Трикутник долі // Віче. — 1993. — № 6. — С. 91-99.
- Концепція природного права і законодавство // Правова держава. — 1996. — Вип.7. — С. 77-84.
- Культура і закон // Правова держава. — 1998. — Вип. 9. — С. 130—136.
- Основне питання правознавства: пошуки сучасного рішення // Ерліхівський збірник. Юридичний факультет Чернівецького національного університету ім. Юрія Федьковича. — 2002. — Вип. 3. — С. 4-10.
- Основне питання правознавства з позиції соціального натуралізму // Проблеми філософії права. — 2003. — Т.1. — С.72-77.
- Проблеми кримінального права, кримінології та кримінальної юстиції // Правова держава. Спеціальний випуск. — 2004. — С. 135—168.
- Кримінальний кодекс і доктрина // Право України. — 2004. — № 7. — 43-48.
- Соціальний натуралізм як методологічний принцип юриспруденції і кримінології // Вісник академії правових наук України. — 2004. — № 4. — С. 133—145.
- Феномен «помаранчевої революції» у світлі політичної кримінології // Віче. — 2005. — № 1. — С. 6-8.
- Феномен права у світлі соціального натуралізму // Часопис Київського університету права. — 2005. — № 2. — С. 3-12.
- Природні і людські фактори у праві (дослідження з позиції соціального натуралізму) // Вісник Національної академії наук України. — 2005. — № 8. — С. 25-35.
- Соціальний натуралізм як методологічний принцип філософії права // Проблеми філософії права. Том IV—V. — Київ-Чернівці: Рута, 2008. — с. 98-107.
- Соціальна культура громадян — основа нової України // Наукові записки Національного університету «Києво-Могилянська академія». Том 38. Юридичні науки. — 2005. — С. 38-41.
- Соціальний натуралізм — ідеологічна основа культурної революції XXI століття // Універсум. — № 9-10, вересень-жовтень 2006. — С. 4-8.
- Універсальний натуралізм — підґрунтя наукової культури нового типу // Вісник Національної академії наук України. — 2007. — № 10. С. 37-44.
- Соціальний натуралізм — світогляд майбутнього // Вісник Національної академії наук України. — 2006. — № 10. — С. 33-39.
- Як вийти на шлях соціального прогресу (10 тез до дискусії щодо антикризової реформи соціальних наук) // Вісник Національної академії наук України. — 2009. — № 1. — С. 68-76.
- Корупція в Україні у світлі політичної кримінології // Політичний менеджмент: наук. журнал / голов. ред. Ю. Ж. Шайгородський. — 2009. — № 1. — С. 49-55.
- Соціальна культура громадян — найкращий антикризовий засіб // Економічний часопис — XXI. — 2009. — № 7-8. — С.17-21.
- Вперед — до Природи! Апологія натуралізму // Світогляд. — 2009. — С. 34-38.
- Социальный натурализм — мировоззрение социального прогресса (к дискуссии по вопросу «Является ли социальное природным?») // Современные достижения в науке и образовании. Сборник трудов III Международной научной конференции. 16-23 сентября 2009 г., г. Тель-Авив (Израиль). — 2009. — С. 121—124.
- Социальный натурализм — основа антикризисного мировоззрения // Философия и культура. — 2009. — № 4. — С. 234—239 (Науковий журнал. Російська Федерація, Москва).
- Культура — мать порядка // газ. День, 30 мая 2009 г.
- «Является ли социальное природным?» — основной вопрос современного мировоззрения // «Ученые записки». Сборник трудов Израильской Независимой Академии развития наук (ИНАРН). — 2009. — № 16. — С. 104—107. ISSN 1565-7965.
- «Натуралистическая» юриспруденция — прогрессивная основа национального и международного правопорядка (12 тезисов к дискуссии о метаморфозе юриспруденции) // Вопросы правоведения. Всероссийский научно-теоретический журнал — 2010. — № 2(6). — С. 10-23.
- Про підвищення ролі суспільних наук у модернізації України // Віче. Журнал Верховної ради України. — 2010. — № 13. — С. 63-65.
- Що є право? Про основи «натуралістичної» юриспруденції у світлі соціального натуралізму // Право України. — 2010. — № 4. — С. 83-92.
- Юридична наука, освіта і правове виховання у механізмі забезпечення правопорядку (в контексті соціально-натуралістичної юриспруденції) // Держава і право у світлі сучасної юридичної науки. Збірник наукових праць на пошану академіка Ю. С. Шемшученка. К.: Юридична література, 2010. — С. 388—400.
- Злочин і відповідальність за нього у світлі соціального натуралізму (щодо соціально-натуралістичної доктрини кримінального правознавства) // Право України. — 2010. — № 9. — С. 31-40.
- Social naturalism as a methodological principle of comparative law and legal globalistics (theory of «naturalistic jurisprudenc») // Foundations of comparative law. Methods and typologies. Edited by W.E.Batler. — Wildy, Simmonds and Hill Publishing. — London. — 2011. — P. 234—254.
- Чи є соціальне природним? Проблема № 1 сучасного світогляду // Трибуна. — 2011. — № 5-6, 7-8. -С. 36—39.
- Концепція прав людини: сучасний стан і перспективи розвитку // Бюлетень Міністерства юстиції України. — 2011. — № 11. — С. 5-13.
- Соціальний натуралізм — актуальна ідеологія для України // Віче. — 2012.- № 22. — С. 24-26.
- Прогресивний світогляд і конституційна перспектива // Віче. — 2013. — № 11. — С. 24-26.
- Просвітництво — вище політики // Літературна Україна. — 17 квітня 2014 р., № 16 (5545).
- Соціальний натуралізм — методологічна основа прогресивної юриспруденції // Право України. — 2014. — № 1. — С. 126—136.
- Верховенство закону чи моралі? Проблема правової футурології // Публічне право. — 2015. — № 1. — С. 173—179.
- Яка Конституція нам потрібна, або Свобода людини проти правової сваволі // Віче. — 2015. — № 13. — С. 28-30.
- Про світоглядні основи розбудови прогресивного правопорядку в Україні (до методологічної дискусії у вітчизняній юриспруденції) // Право України. — 2015. — № 8. — С. 167—185.
- Соціальний натуралізм. Про соціальну природу та її закони. - Івано-Франківськ: Петраш К.Т., 2019. - 72 с.
- Natura incognita. Соціальна природа та її закони: збірка філософських есе / Олександр М. Костенко. - Одеса: Фенікс, 2019. - 184 с.
- У світлі соціального натуралізму (вибране): вибрані твори. - К.: ПАЛИВОДА А.В., 2020. - 812 с.
- Основи соціально-натуралістичної юриспруденції та кримінології : монографія / О. М. Костенко. – Одеса : Видавничий дім «Гельветика», 2021. – 140 с.
- “Нові очі” для нового часу (про соціальний натуралізм). Луцьк : Терен, 2022. 128 с.
- "На початку був Закон..." Газ. Сурма, 21.04.2023 р.
Джерела
- Сторінка на сайті Київського університету права [ 17 червня 2009 у Wayback Machine.]
- Костенко Олександр Миколайович [ 17 листопада 2016 у Wayback Machine.] // Юридична енциклопедія: В 6 т. К.: «Укр.енцикл.» — Т.3. — 2001. — С.374.
- Костенко Олександр Миколайович // Визначні юристи сьогодення. — К.: Видавничий дім «Ін Юре». — 2001. — С.248-249.
- Костенко Олександр Миколайович // Хто є хто в Україні. — К.: Видавн."К. І. С.". — 2007. — С.477.
- Руженкова О. З вірою в ренесанс Просвітництва, духовності, справедливості (Олександрові Миколайовичу Костенку — 60!) // Вісник Національної академії наук України. — 2009. — № 10. — С.54-60.
Цю статтю треба для відповідності Вікіпедії. (Квітень 2012) |
- Czech National Authority Database
- . Факультет правничих наук НаУКМА. Архів оригіналу за 23 січня 2022. Процитовано 2 лютого 2022.
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
U Vikipediyi ye statti pro inshih lyudej iz prizvishem Kostenko Oleksa ndr Mikola jovich Koste nko 4 zhovtnya 1949 s Sherbanivske Mikolayivska oblast ukrayinskij vchenij u galuzi yurisprudenciyi i filosofiyi Publicist Doktor yuridichnih nauk profesor zaviduvach viddilu z problem kriminalnogo prava kriminologiyi ta sudoustoroyu Institutu derzhavi i prava im V M Koreckogo NAN Ukrayini Akademik Nacionalnoyi akademiyi pravovih nauk Ukrayini Kavaler ordena Za zaslugi III stupenya Zasluzhenij diyach nauki i tehniki Ukrayini Laureat premiyi im M P Vasilenka Nacionalnoyi akademiyi nauk Ukrayini 1995 premiyi imeni Yaroslava Mudrogo 2005 Chlen Nacionalnoyi spilki zhurnalistiv Ukrayini Chlen redakcijnih kolegij zhurnaliv Pravo Ukrayini Publichne pravo Visnik kriminalnogo sudochinstva shorichnika Pravova derzhava Kostenko Oleksandr MikolajovichNarodivsya4 zhovtnya 1949 1949 10 04 74 roki Voznesenskij rajon Mikolayivska oblast Ukrayinska RSR SRSRDiyalnistfilosof pravnik vikladach universitetuAlma materKiyivskij universitetGaluzpravo 1 kriminalne pravo 1 kriminologiya 1 i sociologiya prava 1 Naukovij stupinDoktor yuridichnih naukChlenstvoNacionalna spilka zhurnalistiv UkrayiniNagorodiOrden Za zaslugi III stupenya Chlen specializovanih vchenih rad D 26 236 02 v Instituti derzhavi i prava imeni V M Koreckogo NAN Ukrayini ta D 26 001 05 u Kiyivskomu nacionalnomu universiteti imeni Tarasa Shevchenka Avtor ponad 600 naukovih i naukovo publicistichnih prac u tomu chisli 6 individualnih i 15 kolektivnih monografij Biografichni vidomostiU 1973 1978 rr navchavsya na yuridichnomu fakulteti Kiyivskogo universitetu im Tarasa Shevchenka Pislya zakinchennya VNZ pracyuvav advokatom u Mikolayivskij oblasnij kolegiyi advokativ U 1979 1982 rr navchavsya v aspiranturi Institutu derzhavi i prava im V M Koreckogo NAN Ukrayini Z listopada 1982 r pracyuye tam zhe molodshim naukovim spivrobitnikom naukovim spivrobitnikom starshim naukovim spivrobitnikom z 1996 r providnim naukovim spivrobitnikom a z 1999 r zaviduvachem viddilu problem kriminalnogo prava kriminologiyi ta sudoustroyu Zajmayetsya pedagogichnoyu diyalnistyu buv zaviduvachem kafedroyu kriminalnogo prava ta procesu Kiyivskogo universitetu prava NAN Ukrayini ye profesorom Nacionalnogo universitetu Kiyevo Mogilyanska akademiya Sfera naukovih interesiv i doslidzhenU 1983 roci O M Kostenko zahistiv disertaciyu na zdobuttya naukovogo stupenya kandidata yuridichnih nauk na temu Spivvidnoshennya racionalnogo ta emocionalnogo v kriminologiyi specialnist 12 00 08 u 1995 r zahistiv disertaciyu na zdobuttya naukovogo stupenya doktora yuridichnih nauk na temu Volya i svidomist zlochincya doslidzhennya iz zastosuvannyam principu naturalizmu specialnist 12 00 08 O M Kostenko rozvivaye naturalistichnij svitoglyad vidpovidno do yakogo use sushe ce proyav sutnosti yaka nazivayetsya Prirodoyu PANNATURALIZM Proyav Prirodi v sushomu oznachaye sho vona yak Mati porodzhuye use sushe i daye jomu Zakoni utvoryuyuchi takim chinom Svitoporyadok Vihodyachi z pannaturalistichnoyi ideyi prirodnoyi cilisnosti svitu virazhenoyi u viglyadi postulatu Mati Priroda Najvishij Zakonodavec dlya vsogo sushogo na usi chasi sformulyuvav princip vsesvitnoyi zakonnosti zgidno z yakim vse sushe na sviti isnuye pristosovuyuchis do Zakoniv Materi Prirodi a takozh ideyu pannaturalizmu Vse isnuye za Zakonami Prirodi nisho ne isnuye poza Zakonami Prirodi Zvidsi takozh viplivaye princip socialnogo naturalizmu z dopomogoyu yakogo vin zaproponuvav pozitivne virishennya osnovnogo pitannya suchasnogo svitoglyadu Chi ye socialne prirodnim Sutnist teoriyi socialnogo naturalizmu polyagaye u viznanni isnuvannya poryad z fizichnoyu i biologichnoyu prirodami takozh socialnoyi prirodi sho isnuye za svoyimi pritamannimi dlya neyi vidminnimi vid fizichnih i biologichnih zakonami zakonami socialnoyi prirodi Na comu zasnovana tak zvana teoriya troh prirod sho rozroblyayetsya O M Kostenkom Vidpovidno do cogo naturalistichnogo pidhodu socialni yavisha ye tretoyu prirodoyu yaka maye svoyi prirodni zakoni dlya isnuvannya vidminni vid fizichnih i biologichnih zakoniv Vihodyachi z socialnogo naturalizmu vchenij dovodit sho v suspilstvi realno isnuyut i diyut zakoni socialnoyi prirodi i zokrema zakoni prirodnoyi morali i zakoni prirodnogo prava z yakimi lyudi mayut uzgodzhuvati svoyu volyu i svidomist Sutnistyu zakoniv socialnoyi prirodi ye prirodna neobhidnist na yakij zasnovane suspilne zhittya lyudej zakonnim ye te sho ye prirodno neobhidnim Ci zakoni ye ta nevidima ruka yaka upravlyaye suspilnim zhittyam lyudej O M Kostenko proponuye teoriyu verhovenstva zakoniv socialnoyi prirodi zgidno z yakoyu suspilne zhittya lyudej zasnovane na verhovenstvi zakoniv socialnoyi prirodi a rol voli i svidomosti lyudej polyagaye u tomu sho voni ye zasobami pristosuvannya lyudej do zakoniv socialnoyi prirodi yaki diyut u suspilstvi same cherez volyu i svidomist lyudej Zvidsi viplivaye nastupnij socialno naturalistichnij imperativ vchinyaj tak shob tvoya povedinka uzgodzhuvalas iz zakonami socialnoyi prirodi U svoyemu suspilnomu zhitti lyudi mayut keruvatisya principom VERHOVENSTVA ZAKONIV SOCIALNOYi PRIRODI i zokrema principom verhovenstva zakoniv prirodnogo prava Takim chinom znachennya i rol teoriyi socialnogo naturalizmu polyagaye v protidiyi svavoli i ilyuziyam u vsih sferah suspilnogo zhittya lyudej Voyenna agresiya ce proyav kompleksu svavolii i ilyuzij tobto sociopatiyi yakbi ne bulo urazhennya lyudej sociopatiyeyu to ne bulo b i voyen PRINCIP VERHOVENSTVA ZAKONIV SOCIALNOYi PRIRODI YeDINIJ SPILNIJ ZNAMENNIK NAVKOLO YaKOGO MOZhLIVO OB YeDNATI USIH LYuDEJ SVITU DLYa ZAPOBIGANNYa VIJNAM I DOSYaGNENNYa MIRU NA ZEMLI Vchenij proponuye vihodyachi z principu socialnogo naturalizmu reformuvati socialni nauki u nauki pro prirodni zakoni suspilnogo zhittya lyudej z yakimi mayut uzgodzhuvatisya yih volya i svidomist Socialnij progres rozglyadaye yak rezultat uzgodzhennya voli i svidomosti lyudej z prirodnimi zakonami suspilnogo zhittya zgidno z formuloyu Vpered do Prirodi keruyuchis principom socialnogo naturalizmu Zaperechennya isnuvannya zakoniv socialnoyi prirodi vidkrivaye shlyah do poshirennya v suspilstvi svavoli i ilyuzij yaki ye osnovnoyu zagrozoyu dlya normalnogo zhittya lyudej u suspilstvi Yaksho zakoniv socialnoyi prirodi nemaye to lyudini vse dozvoleno Dlya poyasnennya socialnih yavish O M Kostenko zaproponuvav ponyattya sociogennij faktor faktor neobhidnij dlya isnuvannya sociumu Cim faktorom ye pritamanna lyudyam vlastivist neobhidna dlya isnuvannya lyudskogo sociumu za zakonami socialnoyi prirodi Takoyu vlastivistyu ye socialna kultura lyudej yak mira uzgodzhenosti yih voli i svidomosti iz zakonami socialnoyi prirodi Principom socialnoyi kulturi lyudej ye princip verhovenstva zakoniv socialnoyi prirodi Socialna kultura lyudej skladayetsya z politichnoyi ekonomichnoyi pravovoyi moralnoyi religijnoyi naukovoyi tehnologichnoyi sanacijnoyi ekologichnoyi tosho vidiv Sociogenez ce rezultat diyi lyudskogo faktoru yakij vklyuchaye v sobi 1 socialnu kulturu lyudej 2 socialnu povedinku lyudej Vidpovidno do socialno naturalistichnogo pidhodu isnuye nastupna zakonomirnist yakim ye cej lyudskij faktor takim ye i suspilne zhittya lyudej Dlya zabezpechennya socialnogo progresu u suchasnomu sviti zaproponuvav prijnyattya OON Deklaraciyi vsesvitnoyi solidarnosti lyudej vidpovidno do yakoyi osnovoyu solidarnosti lyudej maye buti spilnij znamennik socialna kultura lyudej zasnovana na svitoglyadi socialnogo naturalizmu Mati Priroda viznayetsya yak Yedine Dzherelo Istini Istina ce takij vitvir voli i svidomosti lyudini yakij vidpovidaye zakonam Materi Prirodi Zokrema socialna istina ce ideya yaka vidpovidaye zakonam socialnoyi prirodi U takomu rozuminni Istina zasib protidiyi degradaciyi vidpadinnya vid zakoniv Materi Prirodi lyudstva Lyudstvo vryatuye Istina yaka vkazuye jomu shlyah do zhittya u zlagodi iz zakonami Materi Prirodi Same vidpovidnist socialnoyi ideyi zakonam socialnoyi prirodi ye kriteriyem socialnih istin Inshimi slovami use sho vidpovidaye zakonam prirodi ye istinnim a use sho ne vidpovidaye yim neistinne Tak samo Mati Priroda viznayetsya Yedinim Dzherelom Dobra Duhovnosti Svobodi Shastya Prava Morali Spravedlivosti Bezpeki Viri Blagopoluchchya Zdorov ya Mistectva ta bud yakih inshih cinnostej dlya Lyudini Vidpovidno do cogo u lyudej maye isnuvati Kult Materi Prirodi yakij ye osnovoyu bezpeki lyudstva i postupu po shlyahu socialnogo progresu Socialni cinnosti O M Kostenko proponuye viznachati vidpovidno do socialnogo naturalizmu yak formu vidobrazhennya zakoniv socialnoyi prirodi Osnovoyu normalnogo suspilnogo zhittya lyudej ye socialnij poryadok pid yakim rozumiyetsya stan uzgodzhenosti vidnosin mizh lyudmi iz realno isnuyuchimi i diyuchimi prirodnimi zakonami suspilnogo zhittya Usi krizovi yavisha u suspilstvi rozglyadayutsya yak naslidok porushennya zokrema u viglyadi amoralnih vchinkiv i zlochiniv lyudmi prirodnih zakoniv suspilnogo zhittya Obgruntovuye neobhidnist konvergenciyi socialnih i nesocialnih prirodnichih nauk shlyahom pogliblennya piznannya nimi spilnogo znamennika universalnih zakoniv Materi Prirodi Na osnovi social naturalizmu rozvivaye tak zvanu naturalistichnu filosofiyu osnovne pitannya yakoyi formulyuyetsya tak Yaka rol voli i svidomosti lyudini u sviti sho isnuye za zakonami prirodi O M Kostenko zaproponuvav generacijno regulyacijnu model povedinki lyudini zasnovanu na zakoni godinnika Vidpovidno do ciyeyi modeli volya lyudini ce zdatnist generuvati povedinku a svidomist lyudini ce zdatnist regulyuvati povedinku Takim chinom zgidno iz zakonom godinnika volya vidigraye rol pruzhini a svidomist rol mayatnika u mehanizmi lyudskoyi povedinki Problema svobodi voli u svitli socialnogo naturalizmu virishuyetsya tak svoboda voli ce mozhlivist lyudini generuvati porodzhuvati svoyu povedinku sho regulyuyetsya svidomistyu Cya mozhlivist mozhe realizuvatisya dvoma sposobami 1 vidpovidno do zakoniv fizichnoyi biologichnoyi ta socialnoyi prirodi 2 vsuperech cim zakonam Vidpovidno do cogo svoboda voli ye dvoh vidiv dualizm svobodi voli 1 svoboda voli uporyadkovana zakonami prirodi 2 svoboda voli ne uporyadkovana zakonami prirodi tobto svoboda svavoli Ponyattya svobodi v comu konteksti interpretuyetsya nastupnim chinom svoboda ce mozhlivist svoyeyu vlasnoyu voleyu generuvati porodzhuvati povedinku sho regulyuyetsya svidomistyu Yaksho u socialnij povedinci lyudini cya mozhlivist realizuyetsya vidpovidno do zakoniv socialnoyi prirodi to maye misce spravzhnya svoboda lyudini yaksho zh vona realizuyetsya vsuperech zakonam socialnoyi prirodi to maye misce psevdosvoboda napriklad u viglyadi kriminalnoyi svobodi sho proyavlyayetsya pri vchinenni zlochinu Iz socialno naturalistichnoyi koncepciyi svobodi voli viplivaye takozh dualistichna koncepciya liberalizmu v socialnih naukah zgidno z yakoyu liberalizm ye dvoh vidiv 1 ideologiya yaka obgruntovuye nichim ne uporyadkovanu svobodu tobto svavolyu v socialnij povedinci lyudej tak zvanij bezkulturnij liberalizm 2 ideologiya yaka obgruntovuye svobodu uporyadkovanu zakonami socialnoyi prirodi tobto spravzhnyu svobodu tak zvanij kulturnij liberalizm Z socialno naturalistichnoyu koncepciyeyu svobodi voli pov yazana i koncepciya socialno naturalistichnogo determinizmu zakoni socialnoyi prirodi diyuchi cherez volyu i svidomist lyudej determinuyut yihnyu povedinku Vihodyachi z socialnogo naturalizmu zaproponovano koncepciyu socialno naturalistichnogo determinizmu zgidno z yakoyu socialna kultura lyudej viznachaye yihnye zhittya v suspilstvi zokrema politiku ekonomiku pravo moral tosho Vidpovidno do teoriyi socialnogo naturalizmu O M Kostenko viznachaye ponyattya prirodnogo prava nastupnim chinom prirodne pravo ce pravila vidnosin mizh lyudmi u suspilstvi sho viplivayut iz zakoniv socialnoyi prirodi Na osnovi takogo viznachennya prirodnogo prava PRAVO rozumiyetsya yak vidkriti lyudmi i vtileni u chinnomu zakonodavstvi zakoni prirodnogo prava Pravoporyadok maye zasnovuvatisya na principi verhovenstva zakoniv prirodnogo prava cej princip slid poklasti v osnovu Konstituciyi i realizuvati v pravovij sistemi krayini U svitli socialnogo naturalizmu zaproponovano novu koncepciyu prav lyudini a takozh koncepciyu prirodnih obov yazkiv lyudini zgidno z yakoyu iz zakoniv socialnoyi prirodi viplivayut ne lishe prava lyudini a j obov yazki lyudini prirodni obov yazki lyudini O M Kostenko sformulyuvav tak zvane osnovne pitannya yurisprudenciyi sho ye pershodzherelom prava realno isnuyuchi i diyuchi zakoni socialnoyi prirodi chi volya i svidomist lyudej Zalezhno vid vidpovidi na ce pitannya vin rozriznyaye dva tipi pravorozuminnya yaksho pershodzherelom prava viznayutsya zakoni socialnoyi prirodi to take pravorozuminnya nazivayetsya socialno naturalistichnim yaksho pershodzherelom prava viznayutsya volya i svidomist lyudej to take pravorozuminnya nazivayetsya pozitivistskim Zgidno z teoriyeyu socialnogo naturalizmu pravova kultura lyudini viznachayetsya yak mira uzgodzhenosti voli i svidomosti lyudini iz realno isnuyuchimi i diyuchimi u suspilstvi zakonami prirodnogo prava inshimi slovami pershodzherelom pravovoyi kulturi lyudej ye zakoni prirodnogo prava Principom pravovoyi kulturi lyudej ye princip verhovenstva zakoniv prirodnogo prava O M Kostenko vidstoyuye koncepciyu pidgotovki yuristiv na osnovi socialno naturalistichnogo pravorozuminnya Vidpovidno do socialno naturalistichnogo pravorozuminnya O M Kostenko sformulyuvav pravilo organichnoyi yednosti prav i obov yazkiv u strukturi pravoporyadku zgidno z yakim prava i obov yazki ye dijsnimi lishe v organichnij yednosti prava yakim ne koresponduyut obov yazki ye nedijsnimi tobto psevdopravami tak samo yak i obov yazki bez organichnoyi yednosti z pravami ye nedijsnimi tobto psevdoobov yazkami Vihodyachi z principu socialnogo naturalizmu vchenij zaproponuvav socialno naturalistichnu koncepciyu sociopatiyi lyudini Bud yake zlo sho vchinyayetsya lyudinoyu vin rozglyadaye yak proyav yiyi sociopatiyi Sociopatiya vidpovidno do socialno naturalistichnoyi koncepciyi ce stan neuzgodzhenosti voli i svidomosti lyudini iz zakonami socialnoyi prirodi Neuzgodzhenist voli iz zakonami socialnoyi prirodi ce stan svavoli a neuzgodzhenist svidomosti iz zaznachenimi zakonami ce stan ilyuzij Volya i svidomist u takomu stani utvoryuyut kompleks svavoli i ilyuzij urazhennya yakim i porodzhuye sociopatiyu lyudini Zlochinnist ekstremizm amoralnist obskurantizm i usi inshi proyavi zla ce proyavi sociopatiyi lyudini Sociopatizaciya lyudej osnova usih zagroz lyudstvu Protidiya yij osnova bezpeki lyudstva Najkrashim sposobom protidiyi zlu vchenij vvazhaye kultivuvannya dobra Dlya cogo proponuyetsya rozvivati nauku pro dobro bonumologiyu yaka maye doslidzhuvati prichini i umovi proyaviv dobra u povedinci lyudej a takozh rozroblyati shlyahi formuvannya takogo stanu voli i svidomosti u lyudini yakij bi proyavlyavsya u viglyadi dobra VidznakiNagorodzhenij Pochesnoyu Gramotoyu Verhovnoyi Radi Ukrayini 2009 Nagorodzhenij vidznakoyu Nacionalnoyi akademiyi nauk Ukrayini Za profesijni zdobutki 2019 Osnovni naukovi publikaciyiKultura i zakon u protidiyi zlu Kiyiv Atika 2008 352 s Problema 1 suchasnoyi civilizaciyi v ukrayinskomu konteksti Cherkasi SUEM 2008 112 s Princip otrazheniya v kriminologii psihologicheskij mehanizm kriminalnogo povedeniya Kiev 1986 125 s Kriminalnyj proizvol sociopsihologiya voli i soznaniya prestupnika Kiev 1990 146 s Principi universalnoyi konstituciyi prirodi Tribuna 1993 8 9 s 15 Princip naturalizmu v yuridichnij nauci i kriminologiyi Pravova sistema Ukrayini teoriya i praktika Tezi dopovidej i naukovih povidomlen naukovo praktichnoyi konferenciyi Kiyiv 7 8 zhovtnya 1993 roku Kiyiv 1993 S 390 392 Trikutnik doli Viche 1993 6 S 91 99 Koncepciya prirodnogo prava i zakonodavstvo Pravova derzhava 1996 Vip 7 S 77 84 Kultura i zakon Pravova derzhava 1998 Vip 9 S 130 136 Osnovne pitannya pravoznavstva poshuki suchasnogo rishennya Erlihivskij zbirnik Yuridichnij fakultet Cherniveckogo nacionalnogo universitetu im Yuriya Fedkovicha 2002 Vip 3 S 4 10 Osnovne pitannya pravoznavstva z poziciyi socialnogo naturalizmu Problemi filosofiyi prava 2003 T 1 S 72 77 Problemi kriminalnogo prava kriminologiyi ta kriminalnoyi yusticiyi Pravova derzhava Specialnij vipusk 2004 S 135 168 Kriminalnij kodeks i doktrina Pravo Ukrayini 2004 7 43 48 Socialnij naturalizm yak metodologichnij princip yurisprudenciyi i kriminologiyi Visnik akademiyi pravovih nauk Ukrayini 2004 4 S 133 145 Fenomen pomaranchevoyi revolyuciyi u svitli politichnoyi kriminologiyi Viche 2005 1 S 6 8 Fenomen prava u svitli socialnogo naturalizmu Chasopis Kiyivskogo universitetu prava 2005 2 S 3 12 Prirodni i lyudski faktori u pravi doslidzhennya z poziciyi socialnogo naturalizmu Visnik Nacionalnoyi akademiyi nauk Ukrayini 2005 8 S 25 35 Socialnij naturalizm yak metodologichnij princip filosofiyi prava Problemi filosofiyi prava Tom IV V Kiyiv Chernivci Ruta 2008 s 98 107 Socialna kultura gromadyan osnova novoyi Ukrayini Naukovi zapiski Nacionalnogo universitetu Kiyevo Mogilyanska akademiya Tom 38 Yuridichni nauki 2005 S 38 41 Socialnij naturalizm ideologichna osnova kulturnoyi revolyuciyi XXI stolittya Universum 9 10 veresen zhovten 2006 S 4 8 Universalnij naturalizm pidgruntya naukovoyi kulturi novogo tipu Visnik Nacionalnoyi akademiyi nauk Ukrayini 2007 10 S 37 44 Socialnij naturalizm svitoglyad majbutnogo Visnik Nacionalnoyi akademiyi nauk Ukrayini 2006 10 S 33 39 Yak vijti na shlyah socialnogo progresu 10 tez do diskusiyi shodo antikrizovoyi reformi socialnih nauk Visnik Nacionalnoyi akademiyi nauk Ukrayini 2009 1 S 68 76 Korupciya v Ukrayini u svitli politichnoyi kriminologiyi Politichnij menedzhment nauk zhurnal golov red Yu Zh Shajgorodskij 2009 1 S 49 55 Socialna kultura gromadyan najkrashij antikrizovij zasib Ekonomichnij chasopis XXI 2009 7 8 S 17 21 Vpered do Prirodi Apologiya naturalizmu Svitoglyad 2009 S 34 38 Socialnyj naturalizm mirovozzrenie socialnogo progressa k diskussii po voprosu Yavlyaetsya li socialnoe prirodnym Sovremennye dostizheniya v nauke i obrazovanii Sbornik trudov III Mezhdunarodnoj nauchnoj konferencii 16 23 sentyabrya 2009 g g Tel Aviv Izrail 2009 S 121 124 Socialnyj naturalizm osnova antikrizisnogo mirovozzreniya Filosofiya i kultura 2009 4 S 234 239 Naukovij zhurnal Rosijska Federaciya Moskva Kultura mat poryadka gaz Den 30 maya 2009 g Yavlyaetsya li socialnoe prirodnym osnovnoj vopros sovremennogo mirovozzreniya Uchenye zapiski Sbornik trudov Izrailskoj Nezavisimoj Akademii razvitiya nauk INARN 2009 16 S 104 107 ISSN 1565 7965 Naturalisticheskaya yurisprudenciya progressivnaya osnova nacionalnogo i mezhdunarodnogo pravoporyadka 12 tezisov k diskussii o metamorfoze yurisprudencii Voprosy pravovedeniya Vserossijskij nauchno teoreticheskij zhurnal 2010 2 6 S 10 23 Pro pidvishennya roli suspilnih nauk u modernizaciyi Ukrayini Viche Zhurnal Verhovnoyi radi Ukrayini 2010 13 S 63 65 Sho ye pravo Pro osnovi naturalistichnoyi yurisprudenciyi u svitli socialnogo naturalizmu Pravo Ukrayini 2010 4 S 83 92 Yuridichna nauka osvita i pravove vihovannya u mehanizmi zabezpechennya pravoporyadku v konteksti socialno naturalistichnoyi yurisprudenciyi Derzhava i pravo u svitli suchasnoyi yuridichnoyi nauki Zbirnik naukovih prac na poshanu akademika Yu S Shemshuchenka K Yuridichna literatura 2010 S 388 400 Zlochin i vidpovidalnist za nogo u svitli socialnogo naturalizmu shodo socialno naturalistichnoyi doktrini kriminalnogo pravoznavstva Pravo Ukrayini 2010 9 S 31 40 Social naturalism as a methodological principle of comparative law and legal globalistics theory of naturalistic jurisprudenc Foundations of comparative law Methods and typologies Edited by W E Batler Wildy Simmonds and Hill Publishing London 2011 P 234 254 Chi ye socialne prirodnim Problema 1 suchasnogo svitoglyadu Tribuna 2011 5 6 7 8 S 36 39 Koncepciya prav lyudini suchasnij stan i perspektivi rozvitku Byuleten Ministerstva yusticiyi Ukrayini 2011 11 S 5 13 Socialnij naturalizm aktualna ideologiya dlya Ukrayini Viche 2012 22 S 24 26 Progresivnij svitoglyad i konstitucijna perspektiva Viche 2013 11 S 24 26 Prosvitnictvo vishe politiki Literaturna Ukrayina 17 kvitnya 2014 r 16 5545 Socialnij naturalizm metodologichna osnova progresivnoyi yurisprudenciyi Pravo Ukrayini 2014 1 S 126 136 Verhovenstvo zakonu chi morali Problema pravovoyi futurologiyi Publichne pravo 2015 1 S 173 179 Yaka Konstituciya nam potribna abo Svoboda lyudini proti pravovoyi svavoli Viche 2015 13 S 28 30 Pro svitoglyadni osnovi rozbudovi progresivnogo pravoporyadku v Ukrayini do metodologichnoyi diskusiyi u vitchiznyanij yurisprudenciyi Pravo Ukrayini 2015 8 S 167 185 Socialnij naturalizm Pro socialnu prirodu ta yiyi zakoni Ivano Frankivsk Petrash K T 2019 72 s ISBN 978 617 7362 40 0 Natura incognita Socialna priroda ta yiyi zakoni zbirka filosofskih ese Oleksandr M Kostenko Odesa Feniks 2019 184 s ISBN 978 966 928 444 0 U svitli socialnogo naturalizmu vibrane vibrani tvori K PALIVODA A V 2020 812 s ISBN 978 966 437 579 2 Osnovi socialno naturalistichnoyi yurisprudenciyi ta kriminologiyi monografiya O M Kostenko Odesa Vidavnichij dim Gelvetika 2021 140 s ISBN 978 966 992 402 5 Novi ochi dlya novogo chasu pro socialnij naturalizm Luck Teren 2022 128 s ISBN 978 617 8235 23 9 Na pochatku buv Zakon Gaz Surma 21 04 2023 r DzherelaStorinka na sajti Kiyivskogo universitetu prava 17 chervnya 2009 u Wayback Machine Kostenko Oleksandr Mikolajovich 17 listopada 2016 u Wayback Machine Yuridichna enciklopediya V 6 t K Ukr encikl T 3 2001 S 374 Kostenko Oleksandr Mikolajovich Viznachni yuristi sogodennya K Vidavnichij dim In Yure 2001 S 248 249 Kostenko Oleksandr Mikolajovich Hto ye hto v Ukrayini K Vidavn K I S 2007 S 477 Ruzhenkova O Z viroyu v renesans Prosvitnictva duhovnosti spravedlivosti Oleksandrovi Mikolajovichu Kostenku 60 Visnik Nacionalnoyi akademiyi nauk Ukrayini 2009 10 S 54 60 Cyu stattyu treba vikifikuvati dlya vidpovidnosti standartam yakosti Vikipediyi Bud laska dopomozhit dodavannyam dorechnih vnutrishnih posilan abo vdoskonalennyam rozmitki statti Kviten 2012 Czech National Authority Database d Track Q13550863 Fakultet pravnichih nauk NaUKMA Arhiv originalu za 23 sichnya 2022 Procitovano 2 lyutogo 2022