Кенгуру рудий, або "великий рудий кенгуру" (Osphranter rufus) — вид роду кенгуру (Macropus), один з найбільших представників родини Кенгурових і загалом один з найбільших ссавців Австралії.
Кенгуру рудий | |
---|---|
![]() | |
Біологічна класифікація | |
Царство: | Тварини (Animalia) |
Тип: | Хордові (Chordata) |
Клада: | Синапсиди (Synapsida) |
Клас: | Ссавці (Mammalia) |
Інфраклас: | Сумчасті (Marsupialia) |
Ряд: | Diprotodontia |
Родина: | Кенгурові (Macropodidae) |
Рід: | Osphranter |
Вид: | O. rufus |
Біноміальна назва | |
Osphranter rufus (Desmarest, 1822) | |
![]() | |
Ареал |
Опис
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODJMelpqTDBabGJXRnNaVjlTWldSZlMyRnVaMkZ5YjI5ZkpUSTRUV0ZqY205d2RYTmZjblZtZFhNbE1qa3VhbkJuTHpJeU1IQjRMVVpsYldGc1pWOVNaV1JmUzJGdVoyRnliMjlmSlRJNFRXRmpjbTl3ZFhOZmNuVm1kWE1sTWprdWFuQm4uanBn.jpg)
Самці великих рудих кенгуру переважають самок у вазі та зрості. Перші мають зріст до 3 м при вазі до 135 кг, самиці — 1,1 м при вазі 35 кг. Втім зазвичай самці рудого кенгуру сягають 1,5–2 м зросту при вазі 85 кг.
Хутро у них коричневато-руде. Звідси і його назва. Має довгі вуха та широку морду. У великого рудого кенгуру дуже міцні ноги та хвіст, які він використовує як для захисту, так і для швидкого бігу. Це найсильніший "боксер" серед кенгуру. Один стрибок цього представника кенгурових може сягати 9 м.
Розповсюдження
Великий рудий кенгуру живе скрізь в Австралії, особливо у внутрішніх областях, окрім деяких південних районів, східного узбережжя, тропічних лісів півночі.
Спосіб життя
Це нічний мешканець, який харчується вночі травою, а вдень відпочиває. Постійно пересувається у пошуках їжі. Може пройти до 25 км.
Утворює групи з 10-12 тварин. Народжується за 1 раз одне дитинча. Вагітність триває 33 дні. На 235 день кенгуреня залишає сумку матері, втім харчується її молоком до 1 року.
Тривалість життя
Тривалість життя становить приблизно 18–22 роки, деякі особини можуть доживати до 25–27 років.
Стосунки з людиною
Раніше на великого рудого кенгуру досить часто полювали, чим суттєво зменшили його чисельність. Сьогодні він в цілому знаходиться під охороною. Але внаслідок з цивілізацією часто гине внаслідок зіткнення з технікою, отруйними речовинами. Але уряд Австралії багато робить для збереження цього виду. Великий рудий кенгуру дещо навіть залежить від діяльності людини - у посушливих місцях з'явились водоймища, трава.
Створено національні парки та заповідники. У неволі великий рудий кенгуру стає привітним та товариським.
В результаті великих рудих кенгуру стало навіть більше ніж було до переселення європейців. Внаслідок цього стали видавати дозволи на фіксований відстріл цього виду кенгуру. Щороку дозволено відстрілювати від 1,1 до 1,5 млн великих рудих кенгуру. Використовується у промисловості шкіра та м'ясо великих рудих кенгуру.
Джерела
- Dawson, T.J. (1995) Kangaroos: Biology of the Largest Marsupials. UNSW Press, Sydney.
- Tyndale-Biscoe, H. (2005) Life of Marsupials. CSIRO Publishing, Collingwood, Victoria.
- Stephen J. O'Brien, Joan C. Menninger, William G. Nash. Atlas of mammalian chromosomes. — John Wiley and Sons, 2006. — С. 57. — .
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Kenguru rudij abo velikij rudij kenguru Osphranter rufus vid rodu kenguru Macropus odin z najbilshih predstavnikiv rodini Kengurovih i zagalom odin z najbilshih ssavciv Avstraliyi Kenguru rudij Ohoronnij status Najmenshij rizik MSOP 3 1 Biologichna klasifikaciya Carstvo Tvarini Animalia Tip Hordovi Chordata Klada Sinapsidi Synapsida Klas Ssavci Mammalia Infraklas Sumchasti Marsupialia Ryad Diprotodontia Rodina Kengurovi Macropodidae Rid Osphranter Vid O rufus Binomialna nazva Osphranter rufus Desmarest 1822 ArealOpisVelikij rudij kenguru Samci velikih rudih kenguru perevazhayut samok u vazi ta zrosti Pershi mayut zrist do 3 m pri vazi do 135 kg samici 1 1 m pri vazi 35 kg Vtim zazvichaj samci rudogo kenguru syagayut 1 5 2 m zrostu pri vazi 85 kg Hutro u nih korichnevato rude Zvidsi i jogo nazva Maye dovgi vuha ta shiroku mordu U velikogo rudogo kenguru duzhe micni nogi ta hvist yaki vin vikoristovuye yak dlya zahistu tak i dlya shvidkogo bigu Ce najsilnishij bokser sered kenguru Odin stribok cogo predstavnika kengurovih mozhe syagati 9 m RozpovsyudzhennyaVelikij rudij kenguru zhive skriz v Avstraliyi osoblivo u vnutrishnih oblastyah okrim deyakih pivdennih rajoniv shidnogo uzberezhzhya tropichnih lisiv pivnochi Sposib zhittyaCe nichnij meshkanec yakij harchuyetsya vnochi travoyu a vden vidpochivaye Postijno peresuvayetsya u poshukah yizhi Mozhe projti do 25 km Utvoryuye grupi z 10 12 tvarin Narodzhuyetsya za 1 raz odne ditincha Vagitnist trivaye 33 dni Na 235 den kengurenya zalishaye sumku materi vtim harchuyetsya yiyi molokom do 1 roku Trivalist zhittyaTrivalist zhittya stanovit priblizno 18 22 roki deyaki osobini mozhut dozhivati do 25 27 rokiv Stosunki z lyudinoyuRanishe na velikogo rudogo kenguru dosit chasto polyuvali chim suttyevo zmenshili jogo chiselnist Sogodni vin v cilomu znahoditsya pid ohoronoyu Ale vnaslidok z civilizaciyeyu chasto gine vnaslidok zitknennya z tehnikoyu otrujnimi rechovinami Ale uryad Avstraliyi bagato robit dlya zberezhennya cogo vidu Velikij rudij kenguru desho navit zalezhit vid diyalnosti lyudini u posushlivih miscyah z yavilis vodojmisha trava Stvoreno nacionalni parki ta zapovidniki U nevoli velikij rudij kenguru staye privitnim ta tovariskim V rezultati velikih rudih kenguru stalo navit bilshe nizh bulo do pereselennya yevropejciv Vnaslidok cogo stali vidavati dozvoli na fiksovanij vidstril cogo vidu kenguru Shoroku dozvoleno vidstrilyuvati vid 1 1 do 1 5 mln velikih rudih kenguru Vikoristovuyetsya u promislovosti shkira ta m yaso velikih rudih kenguru DzherelaDawson T J 1995 Kangaroos Biology of the Largest Marsupials UNSW Press Sydney Tyndale Biscoe H 2005 Life of Marsupials CSIRO Publishing Collingwood Victoria Stephen J O Brien Joan C Menninger William G Nash Atlas of mammalian chromosomes John Wiley and Sons 2006 S 57 ISBN 047135015X