О́ргіси-Ру́тенберги (нім. Orgies-Rutenberg), або фон О́ргіси-Ру́тенберги (нім. von Orgies-Rutenberg, «Оргіські Рутенбеги») — німецький шляхетний рід. Піддані Польщі, Швеції, Курляндії, Росії. Походили із Брауншвейзької землі. Вперше згадуються у джерелах ХІІІ ст. Поділялися на ряд гілок: брауншвейзьку, померанську, курляндську, ліфляндську, естляндську тошо. На початку XIV ст. деякі представники роду переїхали до Старої Лівонії, де служили місцевим володарям: датським королям, ризьким єпископам і Тевтонському ордену в Лівонії. Представники курляндської гілки займали керівні посади у герцогстві Курляндії-Семигалії. Російський Сенат підтвердив баронський титул цієї гілки у 1862 році.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODNMemRpTDA5eVoybGxjeTFTZFhSbGJtSmxjbWN1Y0c1bkx6STFNSEI0TFU5eVoybGxjeTFTZFhSbGJtSmxjbWN1Y0c1bi5wbmc=.png)
Назва
- О́ргіси-Ру́тенберги (нім. Orgies-Rutenberg), або фон О́ргіси-Ру́тенберги (нім. von Orgies-Rutenberg, «Оргіські Рутенбеги») — прізвище незрозумілого походження. Оргіс може бути скороченням від лат. de Reno, de Rine, de Orghys, що вказує на «рейнські» витоки роду, або спотвореною назвою села Орренгоф в Естляндії, яким володів Леон Реноський (лат. Leo de Reno), один із історичних попередників роду.
- О́ргіси, звані Ру́тенбергами (нім. Orgies genannt Rutenberg)
Герб
У золотому щиті три чорні ромби клином донизу. Намет чорний підбитий золотом. У клейноді два чорні крила, між якими золотий щиток із трьома чорними ромбами.
Представники
- Фердинанд (?—?) ∞ Анна-Катаріна фон Фіркс (?—?)
- Карл-Фердинанд (1741 — 1801), курляндський ландгофмейстер. ∞ Єлизавета фон Гроттгусс (?—1788)
Примітки
- Rutenberg (v. Orgies gen.), Carl Ferdinand // Deutschbaltisches biographisches Lexikon 1710–1960. Köln-Wien, 1970, S. 658—659.
Бібліографія
- Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften. Teil 3-2: Kurland, Görlitz. Band II, S. 667f. [1]
- Hagemeister, H. Materialien zu einer Geschichte der Landgüter Livlands. Riga: Verlag Frantzen, 1836, Bd. 1, S. 140f [2]
- Matrikel der Kurländischen Ritterschaft // Klingspor, C. Baltisches Wappenbuch. Stockholm, 1882, S. 48—61.
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
O rgisi Ru tenbergi nim Orgies Rutenberg abo fon O rgisi Ru tenbergi nim von Orgies Rutenberg Orgiski Rutenbegi nimeckij shlyahetnij rid Piddani Polshi Shveciyi Kurlyandiyi Rosiyi Pohodili iz Braunshvejzkoyi zemli Vpershe zgaduyutsya u dzherelah HIII st Podilyalisya na ryad gilok braunshvejzku pomeransku kurlyandsku liflyandsku estlyandsku tosho Na pochatku XIV st deyaki predstavniki rodu pereyihali do Staroyi Livoniyi de sluzhili miscevim volodaryam datskim korolyam rizkim yepiskopam i Tevtonskomu ordenu v Livoniyi Predstavniki kurlyandskoyi gilki zajmali kerivni posadi u gercogstvi Kurlyandiyi Semigaliyi Rosijskij Senat pidtverdiv baronskij titul ciyeyi gilki u 1862 roci Gerb Orgisiv Rutenbergiv Baltijskij gerbovnik NazvaO rgisi Ru tenbergi nim Orgies Rutenberg abo fon O rgisi Ru tenbergi nim von Orgies Rutenberg Orgiski Rutenbegi prizvishe nezrozumilogo pohodzhennya Orgis mozhe buti skorochennyam vid lat de Reno de Rine de Orghys sho vkazuye na rejnski vitoki rodu abo spotvorenoyu nazvoyu sela Orrengof v Estlyandiyi yakim volodiv Leon Renoskij lat Leo de Reno odin iz istorichnih poperednikiv rodu O rgisi zvani Ru tenbergami nim Orgies genannt Rutenberg GerbU zolotomu shiti tri chorni rombi klinom donizu Namet chornij pidbitij zolotom U klejnodi dva chorni krila mizh yakimi zolotij shitok iz troma chornimi rombami PredstavnikiFerdinand Anna Katarina fon Firks Karl Ferdinand 1741 1801 kurlyandskij landgofmejster Yelizaveta fon Grottguss 1788 PrimitkiRutenberg v Orgies gen Carl Ferdinand Deutschbaltisches biographisches Lexikon 1710 1960 Koln Wien 1970 S 658 659 BibliografiyaGenealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften Teil 3 2 Kurland Gorlitz Band II S 667f 1 Hagemeister H Materialien zu einer Geschichte der Landguter Livlands Riga Verlag Frantzen 1836 Bd 1 S 140f 2 Matrikel der Kurlandischen Ritterschaft Klingspor C Baltisches Wappenbuch Stockholm 1882 S 48 61