Коритня́ни — село в Ужгородському районі Закарпатської області. В письмових джерелах село відоме під назвами: «Karethne», «Kerethnye».
село Коритняни | |
---|---|
Країна | |
Область | Закарпатська область |
Район | Ужгородський район |
Рада | Коритнянська сільська рада |
Код КАТОТТГ | UA21100250050026024 |
Основні дані | |
Засноване | 1315 |
Населення | 1 596 |
Площа | 2,4 км² |
Поштовий індекс | 89435 |
Географічні дані | |
Географічні координати | 48°33′21″ пн. ш. 22°17′55″ сх. д. / 48.55583° пн. ш. 22.29861° сх. д.Координати: 48°33′21″ пн. ш. 22°17′55″ сх. д. / 48.55583° пн. ш. 22.29861° сх. д. |
Місцева влада | |
Адреса ради | 89435, с. Коритняни, вул. Духновича, 66 в |
Карта | |
![]() Коритняни | |
![]() Коритняни | |
Мапа | |
Станом на 1 січня 2010 року кількість жителів складає 1656 осіб, нараховується 503 дворогосподарства (27, с.1). Від обласного центру м. Ужгорода Коритняни знаходяться на віддалі 9 км, а найбільша залізнична зупинка в селі Холмок за 2 км. Географічні координати села: 48033′21″ північної широти, 22017′55″ східної довготи.
Історія заснування та розвитку села
На території сучасного села Коритняни вчені-археологи Котигорошко В. Г., Попович І. І. знайшли залишки трьох поселень:
1. Перших століть нашої ери (римський час);
2. Слов'янського — VIII—IX ст. (великоморавський період);
3. Давньоугорського — XI—XIII ст. (18, с. 37).
За церковними пам'ятками Коритняни — одне з найдавніших слов'янських сіл XIV ст. Наприкінці XIII ст. Закарпаття належало угорським феодалам, і в 1290 р. король Іштван V передав управління ужанською домінією разом з трьома замками Унґвар, Невицьке, Горяни та декількома десятками сіл, а серед них, ймовірно, і Коритняни, палатину В. Амадею. Але внаслідок послаблення центрального управління та міжусобних феодальних війн сини Амадея втратили ці володіння. В 1307 році угорським королем став неаполітанський князь Карл Роберт з династії Анжу (ставленик Папи Римського Боніфація VIII). Частина угорських феодалів підкорилась новому монарху, а північно-східна Угорщина із слов'янським населенням Ужанського, Угочанського та Березького комітатів розпочала опір (фронду) королю та католицькій церкві. Повстання очолив жупан руського походження Петро Петуня (Петенко), якого широко підтримували народні маси навколишніх сіл, що відносились до Невицького замку. Сталося це в 1315 р. (14, с.694). Цього року вперше згадується с. Коритняни, яке також брало участь в народному опорі. Після розгрому повстанців королівська армія розправилась з учасниками фронди, а володіння Петра Петуні — Ужанська домінія — перейшло у власність французького графа Філіпа Другета. Розпочалось нове заселення Коритнян.
В руках сім'ї Другетів с. Коритняни перебувало близько двох століть. Воно вважалось одним з великих сіл найбільшої королівської домінії, поруч з такими, як «Середнє, Дравці, Доманинці, Перечин, Оноківці, В.Березний» (7, с.60). З 1427 р. можна знайти першу назву Коритнян — Керектов (Kerektov), а з 1499 р. — Керекнє (Kereknye). Станом на 1543 р. в селі нараховувалось 10 дворів, крім того, ще в чотирьох дворах мешкали зброярі. Населення в цей час складало близько 180 чоловік.
З 1550 р. сім'ю Другетів пов'язують з іменем Гомонаї, яким тоді належало 13 дворів. В 1552 р. згадується нова форма назви села — Керетнє (Keretnye). У XVI ст. не обминуло наше село спустошення військами турецького султана Сулеймана І. Крім турків-османів, за даними угорського історика І. Ачаді, село грабували і людей забирали в рабство австрійські цісарські війська. В 1556 у володінні Ференца Гомонаї було 3 двори, а в Гашпара Гомонаї — 5 дворів, у яких працювало кілька угорських кріпаків та 4 батраки (найманці), Міклошу Гомонаї належало 5 дворів, у яких працювало 6 сімей батраків. На 1582 р. сім'ї Гомонаї нараховували у своєму розпорядженні всього 13 дворів.
З 1586 р. після грабіжницьких спустошень розпочалось нове заселення Коритнян. Тепер одна частина села належала Ласло Гомонаї, а друга відносилась до Невицького замку і була у власності Георгія Гомонаї. За даними 1600 р. в селі було 37 хат. В 1631 р. державою було прийнято рішення припинити вирубку дубових лісів «навколо села Коритняни» (8. с.93). В середині XVII ст. населений пункт згадується як об'єкт нападу опришківського загону Шотвоша «на маєтки немешів» (8, с.110). Під час перепису 1696 р. населення складалося з 13 кріпаків і 3 батраків — всі угорці. Такі дані свідчать про те, що населення дуже часто змінювалось, як в етнічному так і в кількісному складі.
На початку XVIII ст. Закарпаття охопила хвиля антифеодальних селянських повстань, які переросли у визвольну антигабсбурзьку війну куруців (хрестоносців) 1703—1711 рр. В цих подіях активну участь брали і жителі с. Коритняни, які входили до «повстанських загонів» (6, с.127). Саме село, як і місто Ужгород, у цей період було власністю ішпана Міклоша Берчені, одного з керівників визвольної війни. Після придушення селянського повстання австрійська влада розпочала масові репресії. Жителі Коритнян змушені були ховатись в горах, лісах, втікати до Словаччини, шукати кращої долі в Угорській низовині. Понад 30 років село було власністю королівської казни. В 1744 р. його було передано графу Ференцу Дюлаї, а через два десятиріччя знову повернуто у власність казни.
Таким чином, історія заселення Коритнян до кінця XVIII ст. свідчить про те, що кількість населення часто змінювалась, а причинами цього були війни, репресії, феодальний гніт, поширення хвороб: чуми, холери, тифу та переселення в інші землі (16, с. 10).
У XVIII ст. в селі з'являються русини греко-католицького віросповідування. Значно зростає кількість населення у XIX ст. Так на 1828 р. у селі було 53 хати, у яких проживало 626 осіб, тобто в середньому понад 11 чоловік на будинок. З 1860 р. на території села було облаштоване постійне житло для солдат кінної армії.
Згідно архівної довідки 2003 року станом на 1908 р. в селі проживало 746 чоловік, а сам населений пункт згадується у формі ,,Керекнье" (,,Kereknye") (1, с.2). В 1910 р. населення складало 843 особи (15, с. 183). Згідно з переписом 1930 року в Коритнянах мешкало 778 чоловік, з них 575 русини (українці), 170 угорці, 33 євреї (22, с.74). За даними «Господарської книги» села Коритняни (5) періоду Чехо-Словацької республіки 1919—1938 років, яку вів сільський обліковець Фекете Іван Степанович, найбільшими власниками земельних угідь в селі були родини Якубович, Мазаров, Земан, Кімак, Гливак, Данко, Кривлянський, Джоган, Лелекач, Лейко. В 1940 році територія села з навколишніми землями становила 2263 гольди (943 га), кількість населення — 841 чоловік, з них 430 угорців, 405 русинів, 2 німців, 2 словаків та 2 інші національності (15, с.183). Будинків налічувалося 199. На кінець 1944 року населення складало 817 чоловік.
Згідно документів поземельно-книжного відділу Ужгородського окружного суду за 1908 рік в поземельній вкладці 724 с. Керекнье (Коритняни) значиться, що "церква розміщувалась на парцелі І під № 11 на території села загальною площею 12 ар 43 м2 «(1, с.1).Слід відзначити, що у власності церковної громади знаходилась значна кількість землі, городи, будинки, хрест. Важливим джерелом для вивчення церковного життя є «Служебник Літургії», який сьогодні зберігається в жителя села Данка Михайла. В покрайніх записах цієї духовної книги ми знаходимо всіх діючих священиків в Коритнянах з 1805 року:
1. Теодорович Микола — 1805—1820 10. Гранчак Іван — 1923—1937
2. Макранцай Ян — 1820—1829 11. Гойдич Штефан — 1937—1956
3. Бендаш Йозеф — 1830—1836 12. Мигалка Петро — 1957—1963
4. Кеменєші Штефан — 1836—1854 13. Орос Адальберт — 1963—1975
5. Данилович Ян — 1854—1868 14. Левко Іоан — 1975—1981
6. Желтвай Іван — 1868—1885 15. Бокоч Петро — 1981—1982
7. Меллеш Дмитро — 1885—1888 16. Кемінь Михайло — 3 1983 року
8. Ковач Андрій — 1888—1912 17. Баник Михайло — 1991—2001
9. Ляхович Іван — 1912—1923 18. Панькевич Іван — з 2001 року
Школа
Важливою складовою частиною історії села є розвиток освіти. Школа в селі Коритняни згадується у «1767 році»(19, с.210), але на думку дослідника С. Папа, навчальний заклад відзначений у документі існував значно раніше, до його першої згадки. В той же час вчений наводить прохання єпископа Мукачівської єпархії Андрія Бачинського з 1806 року, поданого королівському комісарові про те, що до тепер «нема школи в Коритнянах» (19, с.214). Це свідчить про те, що школа діяла не постійно. Але вже станом на 1833 рік, пише Пап, «хоч у наші часи важко повірити, та на весь ужгородський район була єдина руська народна школа в Коритнянах» (19, с.198). Відомими вчителями були церковні дяки Глюдзо, Кондур, Кривлянський. З метою посилення мадяризації населення угорська влада побудувала у 1884 році державну школу, у якій два роки не навчались — населення вело агітацію проти мадяризації, через що декілька селян було заарештовано. Для приборкання жителів в село відправили каральну роту солдат, яка змушувала селян вчитись по-угорськи. Пізніше була організована також руська церковна школа, але в 1907 році міністр освіти граф Апоні видав розпорядження, згідно з яким були ліквідовані всі русинські школи на Закарпатті.
В документах поземельно-книжного відділу Ужгородського окружного суду (шематизм за 1908 рік) в поземельній вкладці 724 села Керекнье (Коритняни) значиться, що на парцелі 4 розміщувався будинок № 34 (школа) і двір на території села загальною площею 6 ар 21 м2 (1, с.1). В період Чехо-Словацької республіки в селі діяла Руська народна господарська школа, у якій викладали русинською мовою і в ній підвищували свою кваліфікацію господарські працівники. Була також початкова, а пізніше семирічна школа, у якій навчалось від 100 до 130 учнів (директор школи — Ортутай Шандор Шандорович).
В період угорської окупації 1938—1944 рр. в селі була ліквідована руська школа й організована угорська. За радянської влади спочатку було створено початкову школу, а в 1946 році на її базі організовано семирічку, у якій навчалось 120—130 дітей. На 1963 рік близько 30 громадян нашого села закінчили середні школи, вищу освіту здобули — 12, серед них 2 медики та 10 вчителів. Разом з денною формою навчання в селі було організовано вечірню школу, у якій навчалось без відриву від виробництва щорічно до 50 громадян. Директорами школи в селі були: Ортутай Шандор Шандорович, Костьо Петро Федорович, Абрашкевич Софія Соломонівна, Пічкар Іван Іванович, Данко Іван Михайлович, Юрчук Петро Кирилович, Анталовці Ілля Михайлович, Граб Магдалина Миколаївна, Тичак Іван Федорович. В 1969 році в селі Коритняни проживало «945 жителів» (14, с.693), а з 1982 року населений пункт відноситься до великих сіл Ужгородського району з населенням 1685 чоловік (13, с.521)
Сучасний стан
Сучасна назва села Коритняни була затверджена в 1946 році. Населений пункт став центром Коритнянської сільської ради, до складу якої входили хутір Кінчеш та село Часлівці (з 1954 р. по 2002 рік) (12, с.1). З 1946 року по 2015 рік Коритнянську сільраду очолювали: Бецанич В. В., Пузяк М. Ю., Кіш Є. М., Ковач М. М., Вайда І. М., Анталовці І. М., Данко І. М., Цебер І. І., Манді М. І..
Завдяки великим зусиллям директора Коритнянської восьмирічки, а пізніше заступника голови колгоспу ім. Калініна Анталовці Іллі Михайловича в селі було збудовано нову школу, яка з 1982 року отримала статус середньої (директори школи Граб М. М., Тичак І. Ф.). З 2002 року в селі діє жіночий монастир Чину Босоногих Кармелітанок, який очолює мати Андрея. Вона розповіла, що 1 січня 2001 року в єпархію приїхали 3 монашки із США. У своїй каплиці вони щоденно проводять Службу Божу, у якій можуть брати участь і вірники. Згідно економічної характеристики на Коритнянську сільську раду в першій половині 2002 року в селі нараховувалось «426 дворогосподарств та проживало 1688 чоловік» (12, с.1).
25 вересня 2005 року в селі було проведено величне свято — День Духовності, приурочене 690-тій річниці від часу першої писемної згадки, та 200-річчю від освячення церкви в честь Святої Трійці. До цієї знаменної події заслужений художник України М. Белень виготовив проект герба села Коритняни та встановив біля храму скульптуру Пресвятої Богородиці. В цей же день вперше побачила світ брошура, яку підготував історико-краєзнавчий гурток «Пошук» Коритнянської ЗОШ І-ІІІ ступенів «Коритняни. Нариси історії села.1315-2005 рр.». Сьогодні в Коритнянській церкві почергово проводять богослужіння православна та греко-католицька громади.
Станом на 2010 р. територія населеного пункту складає 729, 6 га, (27, с. 1), нараховується 19 вулиць. Сьогодні на території села розташовано ряд підприємств, зокрема, ЗАТ « Дендро — Плюс», Закарпатський обласний радіопередавальний центр, «Карпати — Агропродукт», ПП «Петровці», ПП «Фізел», ПП «Ревуцькі», ТОВ «Ревітекс — Україна», ряд фермерських господарств та торговельних точок різних форм власності.
В селі діє дитяча школа мистецтв (директор Іллар А. Ф.), дитячий садик (завідувачка Полончак А. М.), АЗПСМ (завідувачка Ганич В. О.), аптечний пункт, сільський клуб (завідувачка Глюдзо Л. П.), бібліотека (завідувачка Глюдзо З. П.), відділення зв'язку, ощадбанк (12, с.2). На сільському стадіоні проводить різні матчі за участі футбольної команди ФК «Олімпік» Коритняни (Калабіга М.M.). Населений пункт Коритняни газифіковано, телефонізовано, діє центральне водопостачання. Через нього проходить автомобільна дорога за напрямком: «Ужгород — Коритняни — В. Добронь».
Релігія
Найважливішою складовою частиною історії заселення та розбудови села Коритняни є духовне життя односельчан, їх шлях до Бога та віра в Боже благословення. Перші відомості про церкву в селі Коритняни відносяться до XV століття, коли був збудований і діяв костел. Більшу інформацію про духовне життя ми черпаємо з джерел, які залишив відомий закарпатський просвітитель, філософ і педагог, уродженець села Дубриничі Ужанського комітату священник Миколи Теодорович, що служив у Коритнянах з 1795 до 1820 р. Він пише, що першу дерев'яну церкву було споруджено завдяки зусиллям священника Гутная, який вів богослужіння тут з 1700 до 1712 року (16, с.12). Ця церква згоріла і другий дерев'яний храм вирішив будувати священник Лука Молодовський, що служив у селі з 1712 до 1755 року. Зберігся опис цієї церкви: «з вежею, шинглами крита, всіма образами украшена…», з трьома дзвонами, «освячена от архіпресвитера Ужгородського Василія Дрипаковича»(16, с.12). В 1751 році філії були в селах Розівка, Великі та Малі Геївці, Великі та Малі Ратівці, Минай, Боронява, Часлівці, Концово, Текердин. Коритняни тоді налічували 15 хат. Землевласниками були отці-єзуїти. Стару дерев'яну церкву продали за сто золотих у село Пекнегаза Саболчського комітату. Відомо також‚ що в 1769 році парохом в селі «був Іван Пастелій»(19‚ с.68) ‚ який активно підтримував мукачівського єпископа Івана Брадача у відстоюванні рівності між мукачівською та єгерською єпархіями. Нову величну кам'яну церкву в Коритнянах спорудили на роздоріжжі села ‚ вона стала архітектурною домінантною в околиці. Шематизм датує церкву 1782 роком. Метрика велась на «рутенській мові з 1785 року»(1, с.2). Від інших мурованих церков її вирізняє багатий силует з двома бароковими турнями над бічними аксидами. Розповідають, що стіни вибудували на висоту вікон, а потім будівництво припинили. Пізніше священник Михайло Лупес продовжив будівництво й отримав від імператора Йосифа ІІ допомогу в розмірі 2149 золотих.
Посвячено церкву в 1794 році за священника Івана Рубшия. Латинський напис на бароковому іконостасі свідчить, що виготовлено його за священника Миколи Теодоровича в 1799 році, а різьбярем міг бути Мартин Духнович або Юрій Плебанович, який різьбив іконостас у Михайлівцях, коли там служив отець Теодорович. В 1805 році церква була освячена в честь Святої Трійці: Бога Отця, Бога Сина і Духа Святого. Відтоді храмовим святом у селі став День Святої Трійці, який в народі називають Русалям або Зеленими Святами.
храм св.Трїйці 1801 р.
Згідно з парохіядьними записами священика Миколи Теодоровича, що служив у Коритнянах з 1975 по 1820 р., першу дерев’яну церкву було споруджено завдяки зусиллям священика Гутная або Дирпаковича, який священикував тут з 1700 до 1712 р.
Ця церква згоріла, і другу дерев’яну церкву вирішив будувати священик Лука Молодовський, що служив у селі з 1712 до 1755 р. Зберігся опис цієї церкви: “з вежею, шинґлами крита, всіми образами украшена…,” з трьома дзвонами, “освячена от архипресбитера Ужгородського Дринаковича”. Коритняни тоді налічували 15 хат, а в 1751 р. філії були в селах Розівка, Великі та Малі Ґеївці, Великі та Малі Ратовці, Минай, Боронява, Часловці, Концово, Текерчин. Землевласниками були отці єзуїти.
Стару дерев’яну церкву продали за 100 золотих у село Пекнегаза Саболчського комітату, а в Коритнянах на роздоріжжі в центрі села спорудили величну муровану церкву, яка є архітектурною домінантою в околиці. Від інших мурованих церков її вирізняє багатший силует з двома бароковими турнями над бічними апсидами. Розповідають, що стіни вибудували на висоту вікон, а потім будівництво припинили, поки італійські майстри не вивели склепіння. Шематизм 1915 р. датує церкву 1782 р., коли священик Михайло Лупес розпочав будівництво й отримав від імператора Йосифа II допомогу в розмірі 2149 золотих.
Посвячено церкву в 1794 р. за священика Івана Рубшия. Латинський напис на бароковому іконостасі свідчить, що виготовлено його за священика Миколи Теодоровича в 1799 p., а різьбярем міг бути Мартин Духнович або Юрій Плебанович, який різьбив іконостас у Михайлівцях, коли там служив о. Теодорович. На гарній казательниці написано по-угорськи, що поставила її сім’я Івана Гедєша з Америки в 1929 р. за священика Івана Гранчака. У 1932 р. бляхар Михайло Куруц вкрив турню церкви оцинкованою бляхою, хоча спочатку йшлося про мідь. У 1938 р. будівельник Юрій Павлович зробив ремонт церкви вартістю 13.500 корон, під час якого було проведено електрику. У 1988 р. майстер Олександр Естрайхер і брати Костики зробили капітальний зовнішній ремонт церкви.
З 2002 року в селі діє жіночий монастир Чину Босоногих Кармелітанок.
Значні для села історичні події
1.VIII — ІХ ст. — слов'янські поселення на території села
2.1315 р. — перша писемна згадка про село Коритняни
3.1552 р. — згадується нова форма села Керетнє (Keretnye)
4.1631 р. — заборона вирубувати ліси навколо села
5. 1703 — 1711 рр. — участь жителів села у повстанні (визвольній війні) під керівництвом Ференца ІІ Ракоці
6.1767 р. — перші відомості про школу
7.1782 р. — збудовано нову кам'яну церкву
8.1787 р. — початок відведення русла річки Уж
9.1805 р. — освячення церкви в честь Святої Трійці
10. листопад 1938 р. — окупація села військами гортіївської Угорщини
11.27 жовтня 1944 р. — Коритняни звільнено від німецько-угорських загарбників
12.1945 р. — відкрито початкову школу
13.1946 р. — затверджено сучасну назву села Коритняни
14.1948 р. — створено колгосп ім. Будьонного (з 1954 р. — ім. Калініна)
15.1981 р. — збудовано нову школу
16.1982 р. — відкрито Коритнянську середню школу
17.2005 р. — заслужений художник України М. Белень виготовив проект герба села Коритняни та скульптуру Пресвятої Богородиці
18.25 вересня 2005 р. — День Духовності села з нагоди 690-ї річниці від часу першої писемної згадки та 200-річчя освячення церкви в честь Святої Трійці.
Видано брошуру «Коритняни. Нариси історії села.»
19. 25 травня 2010 р. — історико-краєзнавчий гурток «Пошук» Коритнянської ЗОШ І-ІІІ ступенів став переможцем ІІІ туру Всеукраїнської історико-географічної експедиції «Історія міст і сіл України».
20.20 грудня 2013 р. — «Пам'ять у камені». Встановлено меморіальну дошку М. М. Лелекачу на фасаді Коритнянської ЗОШ І-ІІІ ст.
21. 14 жовтня2015 р. — День села Коритняни з нагоди 700-річчя від часу першої писемної згадки.
22. 2019 році ФК «Олімпік» Коритняни (тренер і організатор Калабіга М.М.) здобуває Кубок Ужгородщини.
Туристичні місця
- На території сучасного села Коритняни вчені-археологи Котигорошко В. Г., Попович І. І. знайшли залишки трьох поселень:
1. Перших століть нашої ери (римський час);
2. Слов'янського — VIII—IX ст. (великоморавський період);
3. Давньоугорського — XI—XIII ст. (18, с. 37).
- храм св.Трїйці 1801 р.
- жіночий монастир Чину Босоногих Кармелітанок
Відомі особистості
В поселенні народився:
- Степан Гвацько (1933—1994) — український важкоатлет.
- Сергій Булеца (1999) — український футболіст.
Ця стаття має кілька недоліків. Будь ласка, допоможіть удосконалити її або обговоріть ці проблеми на .
|
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Koritnya ni selo v Uzhgorodskomu rajoni Zakarpatskoyi oblasti V pismovih dzherelah selo vidome pid nazvami Karethne Kerethnye selo Koritnyani Krayina Ukrayina Oblast Zakarpatska oblast Rajon Uzhgorodskij rajon Rada Koritnyanska silska rada Kod KATOTTG UA21100250050026024 Osnovni dani Zasnovane 1315 Naselennya 1 596 Plosha 2 4 km Poshtovij indeks 89435 Geografichni dani Geografichni koordinati 48 33 21 pn sh 22 17 55 sh d 48 55583 pn sh 22 29861 sh d 48 55583 22 29861 Koordinati 48 33 21 pn sh 22 17 55 sh d 48 55583 pn sh 22 29861 sh d 48 55583 22 29861 Misceva vlada Adresa radi 89435 s Koritnyani vul Duhnovicha 66 v Karta Koritnyani Koritnyani Mapa Stanom na 1 sichnya 2010 roku kilkist zhiteliv skladaye 1656 osib narahovuyetsya 503 dvorogospodarstva 27 s 1 Vid oblasnogo centru m Uzhgoroda Koritnyani znahodyatsya na viddali 9 km a najbilsha zaliznichna zupinka v seli Holmok za 2 km Geografichni koordinati sela 48033 21 pivnichnoyi shiroti 22017 55 shidnoyi dovgoti Istoriya zasnuvannya ta rozvitku selaNa teritoriyi suchasnogo sela Koritnyani vcheni arheologi Kotigoroshko V G Popovich I I znajshli zalishki troh poselen 1 Pershih stolit nashoyi eri rimskij chas 2 Slov yanskogo VIII IX st velikomoravskij period 3 Davnougorskogo XI XIII st 18 s 37 Za cerkovnimi pam yatkami Koritnyani odne z najdavnishih slov yanskih sil XIV st Naprikinci XIII st Zakarpattya nalezhalo ugorskim feodalam i v 1290 r korol Ishtvan V peredav upravlinnya uzhanskoyu dominiyeyu razom z troma zamkami Ungvar Nevicke Goryani ta dekilkoma desyatkami sil a sered nih jmovirno i Koritnyani palatinu V Amadeyu Ale vnaslidok poslablennya centralnogo upravlinnya ta mizhusobnih feodalnih vijn sini Amadeya vtratili ci volodinnya V 1307 roci ugorskim korolem stav neapolitanskij knyaz Karl Robert z dinastiyi Anzhu stavlenik Papi Rimskogo Bonifaciya VIII Chastina ugorskih feodaliv pidkorilas novomu monarhu a pivnichno shidna Ugorshina iz slov yanskim naselennyam Uzhanskogo Ugochanskogo ta Berezkogo komitativ rozpochala opir frondu korolyu ta katolickij cerkvi Povstannya ocholiv zhupan ruskogo pohodzhennya Petro Petunya Petenko yakogo shiroko pidtrimuvali narodni masi navkolishnih sil sho vidnosilis do Nevickogo zamku Stalosya ce v 1315 r 14 s 694 Cogo roku vpershe zgaduyetsya s Koritnyani yake takozh bralo uchast v narodnomu opori Pislya rozgromu povstanciv korolivska armiya rozpravilas z uchasnikami frondi a volodinnya Petra Petuni Uzhanska dominiya perejshlo u vlasnist francuzkogo grafa Filipa Drugeta Rozpochalos nove zaselennya Koritnyan V rukah sim yi Drugetiv s Koritnyani perebuvalo blizko dvoh stolit Vono vvazhalos odnim z velikih sil najbilshoyi korolivskoyi dominiyi poruch z takimi yak Serednye Dravci Domaninci Perechin Onokivci V Bereznij 7 s 60 Z 1427 r mozhna znajti pershu nazvu Koritnyan Kerektov Kerektov a z 1499 r Kereknye Kereknye Stanom na 1543 r v seli narahovuvalos 10 dvoriv krim togo she v chotiroh dvorah meshkali zbroyari Naselennya v cej chas skladalo blizko 180 cholovik Z 1550 r sim yu Drugetiv pov yazuyut z imenem Gomonayi yakim todi nalezhalo 13 dvoriv V 1552 r zgaduyetsya nova forma nazvi sela Keretnye Keretnye U XVI st ne obminulo nashe selo spustoshennya vijskami tureckogo sultana Sulejmana I Krim turkiv osmaniv za danimi ugorskogo istorika I Achadi selo grabuvali i lyudej zabirali v rabstvo avstrijski cisarski vijska V 1556 u volodinni Ferenca Gomonayi bulo 3 dvori a v Gashpara Gomonayi 5 dvoriv u yakih pracyuvalo kilka ugorskih kripakiv ta 4 batraki najmanci Mikloshu Gomonayi nalezhalo 5 dvoriv u yakih pracyuvalo 6 simej batrakiv Na 1582 r sim yi Gomonayi narahovuvali u svoyemu rozporyadzhenni vsogo 13 dvoriv Z 1586 r pislya grabizhnickih spustoshen rozpochalos nove zaselennya Koritnyan Teper odna chastina sela nalezhala Laslo Gomonayi a druga vidnosilas do Nevickogo zamku i bula u vlasnosti Georgiya Gomonayi Za danimi 1600 r v seli bulo 37 hat V 1631 r derzhavoyu bulo prijnyato rishennya pripiniti virubku dubovih lisiv navkolo sela Koritnyani 8 s 93 V seredini XVII st naselenij punkt zgaduyetsya yak ob yekt napadu oprishkivskogo zagonu Shotvosha na mayetki nemeshiv 8 s 110 Pid chas perepisu 1696 r naselennya skladalosya z 13 kripakiv i 3 batrakiv vsi ugorci Taki dani svidchat pro te sho naselennya duzhe chasto zminyuvalos yak v etnichnomu tak i v kilkisnomu skladi Na pochatku XVIII st Zakarpattya ohopila hvilya antifeodalnih selyanskih povstan yaki pererosli u vizvolnu antigabsburzku vijnu kuruciv hrestonosciv 1703 1711 rr V cih podiyah aktivnu uchast brali i zhiteli s Koritnyani yaki vhodili do povstanskih zagoniv 6 s 127 Same selo yak i misto Uzhgorod u cej period bulo vlasnistyu ishpana Miklosha Bercheni odnogo z kerivnikiv vizvolnoyi vijni Pislya pridushennya selyanskogo povstannya avstrijska vlada rozpochala masovi represiyi Zhiteli Koritnyan zmusheni buli hovatis v gorah lisah vtikati do Slovachchini shukati krashoyi doli v Ugorskij nizovini Ponad 30 rokiv selo bulo vlasnistyu korolivskoyi kazni V 1744 r jogo bulo peredano grafu Ferencu Dyulayi a cherez dva desyatirichchya znovu povernuto u vlasnist kazni Takim chinom istoriya zaselennya Koritnyan do kincya XVIII st svidchit pro te sho kilkist naselennya chasto zminyuvalas a prichinami cogo buli vijni represiyi feodalnij gnit poshirennya hvorob chumi holeri tifu ta pereselennya v inshi zemli 16 s 10 U XVIII st v seli z yavlyayutsya rusini greko katolickogo virospoviduvannya Znachno zrostaye kilkist naselennya u XIX st Tak na 1828 r u seli bulo 53 hati u yakih prozhivalo 626 osib tobto v serednomu ponad 11 cholovik na budinok Z 1860 r na teritoriyi sela bulo oblashtovane postijne zhitlo dlya soldat kinnoyi armiyi Zgidno arhivnoyi dovidki 2003 roku stanom na 1908 r v seli prozhivalo 746 cholovik a sam naselenij punkt zgaduyetsya u formi Kerekne Kereknye 1 s 2 V 1910 r naselennya skladalo 843 osobi 15 s 183 Zgidno z perepisom 1930 roku v Koritnyanah meshkalo 778 cholovik z nih 575 rusini ukrayinci 170 ugorci 33 yevreyi 22 s 74 Za danimi Gospodarskoyi knigi sela Koritnyani 5 periodu Cheho Slovackoyi respubliki 1919 1938 rokiv yaku viv silskij oblikovec Fekete Ivan Stepanovich najbilshimi vlasnikami zemelnih ugid v seli buli rodini Yakubovich Mazarov Zeman Kimak Glivak Danko Krivlyanskij Dzhogan Lelekach Lejko V 1940 roci teritoriya sela z navkolishnimi zemlyami stanovila 2263 goldi 943 ga kilkist naselennya 841 cholovik z nih 430 ugorciv 405 rusiniv 2 nimciv 2 slovakiv ta 2 inshi nacionalnosti 15 s 183 Budinkiv nalichuvalosya 199 Na kinec 1944 roku naselennya skladalo 817 cholovik Zgidno dokumentiv pozemelno knizhnogo viddilu Uzhgorodskogo okruzhnogo sudu za 1908 rik v pozemelnij vkladci 724 s Kerekne Koritnyani znachitsya sho cerkva rozmishuvalas na parceli I pid 11 na teritoriyi sela zagalnoyu plosheyu 12 ar 43 m2 1 s 1 Slid vidznachiti sho u vlasnosti cerkovnoyi gromadi znahodilas znachna kilkist zemli gorodi budinki hrest Vazhlivim dzherelom dlya vivchennya cerkovnogo zhittya ye Sluzhebnik Liturgiyi yakij sogodni zberigayetsya v zhitelya sela Danka Mihajla V pokrajnih zapisah ciyeyi duhovnoyi knigi mi znahodimo vsih diyuchih svyashenikiv v Koritnyanah z 1805 roku 1 Teodorovich Mikola 1805 1820 10 Granchak Ivan 1923 1937 2 Makrancaj Yan 1820 1829 11 Gojdich Shtefan 1937 1956 3 Bendash Jozef 1830 1836 12 Migalka Petro 1957 1963 4 Kemenyeshi Shtefan 1836 1854 13 Oros Adalbert 1963 1975 5 Danilovich Yan 1854 1868 14 Levko Ioan 1975 1981 6 Zheltvaj Ivan 1868 1885 15 Bokoch Petro 1981 1982 7 Mellesh Dmitro 1885 1888 16 Kemin Mihajlo 3 1983 roku 8 Kovach Andrij 1888 1912 17 Banik Mihajlo 1991 2001 9 Lyahovich Ivan 1912 1923 18 Pankevich Ivan z 2001 rokuShkolaVazhlivoyu skladovoyu chastinoyu istoriyi sela ye rozvitok osviti Shkola v seli Koritnyani zgaduyetsya u 1767 roci 19 s 210 ale na dumku doslidnika S Papa navchalnij zaklad vidznachenij u dokumenti isnuvav znachno ranishe do jogo pershoyi zgadki V toj zhe chas vchenij navodit prohannya yepiskopa Mukachivskoyi yeparhiyi Andriya Bachinskogo z 1806 roku podanogo korolivskomu komisarovi pro te sho do teper nema shkoli v Koritnyanah 19 s 214 Ce svidchit pro te sho shkola diyala ne postijno Ale vzhe stanom na 1833 rik pishe Pap hoch u nashi chasi vazhko poviriti ta na ves uzhgorodskij rajon bula yedina ruska narodna shkola v Koritnyanah 19 s 198 Vidomimi vchitelyami buli cerkovni dyaki Glyudzo Kondur Krivlyanskij Z metoyu posilennya madyarizaciyi naselennya ugorska vlada pobuduvala u 1884 roci derzhavnu shkolu u yakij dva roki ne navchalis naselennya velo agitaciyu proti madyarizaciyi cherez sho dekilka selyan bulo zaareshtovano Dlya priborkannya zhiteliv v selo vidpravili karalnu rotu soldat yaka zmushuvala selyan vchitis po ugorski Piznishe bula organizovana takozh ruska cerkovna shkola ale v 1907 roci ministr osviti graf Aponi vidav rozporyadzhennya zgidno z yakim buli likvidovani vsi rusinski shkoli na Zakarpatti V dokumentah pozemelno knizhnogo viddilu Uzhgorodskogo okruzhnogo sudu shematizm za 1908 rik v pozemelnij vkladci 724 sela Kerekne Koritnyani znachitsya sho na parceli 4 rozmishuvavsya budinok 34 shkola i dvir na teritoriyi sela zagalnoyu plosheyu 6 ar 21 m2 1 s 1 V period Cheho Slovackoyi respubliki v seli diyala Ruska narodna gospodarska shkola u yakij vikladali rusinskoyu movoyu i v nij pidvishuvali svoyu kvalifikaciyu gospodarski pracivniki Bula takozh pochatkova a piznishe semirichna shkola u yakij navchalos vid 100 do 130 uchniv direktor shkoli Ortutaj Shandor Shandorovich V period ugorskoyi okupaciyi 1938 1944 rr v seli bula likvidovana ruska shkola j organizovana ugorska Za radyanskoyi vladi spochatku bulo stvoreno pochatkovu shkolu a v 1946 roci na yiyi bazi organizovano semirichku u yakij navchalos 120 130 ditej Na 1963 rik blizko 30 gromadyan nashogo sela zakinchili seredni shkoli vishu osvitu zdobuli 12 sered nih 2 mediki ta 10 vchiteliv Razom z dennoyu formoyu navchannya v seli bulo organizovano vechirnyu shkolu u yakij navchalos bez vidrivu vid virobnictva shorichno do 50 gromadyan Direktorami shkoli v seli buli Ortutaj Shandor Shandorovich Kosto Petro Fedorovich Abrashkevich Sofiya Solomonivna Pichkar Ivan Ivanovich Danko Ivan Mihajlovich Yurchuk Petro Kirilovich Antalovci Illya Mihajlovich Grab Magdalina Mikolayivna Tichak Ivan Fedorovich V 1969 roci v seli Koritnyani prozhivalo 945 zhiteliv 14 s 693 a z 1982 roku naselenij punkt vidnositsya do velikih sil Uzhgorodskogo rajonu z naselennyam 1685 cholovik 13 s 521 Suchasnij stan Suchasna nazva sela Koritnyani bula zatverdzhena v 1946 roci Naselenij punkt stav centrom Koritnyanskoyi silskoyi radi do skladu yakoyi vhodili hutir Kinchesh ta selo Chaslivci z 1954 r po 2002 rik 12 s 1 Z 1946 roku po 2015 rik Koritnyansku silradu ocholyuvali Becanich V V Puzyak M Yu Kish Ye M Kovach M M Vajda I M Antalovci I M Danko I M Ceber I I Mandi M I Zavdyaki velikim zusillyam direktora Koritnyanskoyi vosmirichki a piznishe zastupnika golovi kolgospu im Kalinina Antalovci Illi Mihajlovicha v seli bulo zbudovano novu shkolu yaka z 1982 roku otrimala status serednoyi direktori shkoli Grab M M Tichak I F Z 2002 roku v seli diye zhinochij monastir Chinu Bosonogih Karmelitanok yakij ocholyuye mati Andreya Vona rozpovila sho 1 sichnya 2001 roku v yeparhiyu priyihali 3 monashki iz SShA U svoyij kaplici voni shodenno provodyat Sluzhbu Bozhu u yakij mozhut brati uchast i virniki Zgidno ekonomichnoyi harakteristiki na Koritnyansku silsku radu v pershij polovini 2002 roku v seli narahovuvalos 426 dvorogospodarstv ta prozhivalo 1688 cholovik 12 s 1 25 veresnya 2005 roku v seli bulo provedeno velichne svyato Den Duhovnosti priurochene 690 tij richnici vid chasu pershoyi pisemnoyi zgadki ta 200 richchyu vid osvyachennya cerkvi v chest Svyatoyi Trijci Do ciyeyi znamennoyi podiyi zasluzhenij hudozhnik Ukrayini M Belen vigotoviv proekt gerba sela Koritnyani ta vstanoviv bilya hramu skulpturu Presvyatoyi Bogorodici V cej zhe den vpershe pobachila svit broshura yaku pidgotuvav istoriko krayeznavchij gurtok Poshuk Koritnyanskoyi ZOSh I III stupeniv Koritnyani Narisi istoriyi sela 1315 2005 rr Sogodni v Koritnyanskij cerkvi pochergovo provodyat bogosluzhinnya pravoslavna ta greko katolicka gromadi Stanom na 2010 r teritoriya naselenogo punktu skladaye 729 6 ga 27 s 1 narahovuyetsya 19 vulic Sogodni na teritoriyi sela roztashovano ryad pidpriyemstv zokrema ZAT Dendro Plyus Zakarpatskij oblasnij radioperedavalnij centr Karpati Agroprodukt PP Petrovci PP Fizel PP Revucki TOV Reviteks Ukrayina ryad fermerskih gospodarstv ta torgovelnih tochok riznih form vlasnosti V seli diye dityacha shkola mistectv direktor Illar A F dityachij sadik zaviduvachka Polonchak A M AZPSM zaviduvachka Ganich V O aptechnij punkt silskij klub zaviduvachka Glyudzo L P biblioteka zaviduvachka Glyudzo Z P viddilennya zv yazku oshadbank 12 s 2 Na silskomu stadioni provodit rizni matchi za uchasti futbolnoyi komandi FK Olimpik Koritnyani Kalabiga M M Naselenij punkt Koritnyani gazifikovano telefonizovano diye centralne vodopostachannya Cherez nogo prohodit avtomobilna doroga za napryamkom Uzhgorod Koritnyani V Dobron ReligiyaNajvazhlivishoyu skladovoyu chastinoyu istoriyi zaselennya ta rozbudovi sela Koritnyani ye duhovne zhittya odnoselchan yih shlyah do Boga ta vira v Bozhe blagoslovennya Pershi vidomosti pro cerkvu v seli Koritnyani vidnosyatsya do XV stolittya koli buv zbudovanij i diyav kostel Bilshu informaciyu pro duhovne zhittya mi cherpayemo z dzherel yaki zalishiv vidomij zakarpatskij prosvititel filosof i pedagog urodzhenec sela Dubrinichi Uzhanskogo komitatu svyashennik Mikoli Teodorovich sho sluzhiv u Koritnyanah z 1795 do 1820 r Vin pishe sho pershu derev yanu cerkvu bulo sporudzheno zavdyaki zusillyam svyashennika Gutnaya yakij viv bogosluzhinnya tut z 1700 do 1712 roku 16 s 12 Cya cerkva zgorila i drugij derev yanij hram virishiv buduvati svyashennik Luka Molodovskij sho sluzhiv u seli z 1712 do 1755 roku Zberigsya opis ciyeyi cerkvi z vezheyu shinglami krita vsima obrazami ukrashena z troma dzvonami osvyachena ot arhipresvitera Uzhgorodskogo Vasiliya Dripakovicha 16 s 12 V 1751 roci filiyi buli v selah Rozivka Veliki ta Mali Geyivci Veliki ta Mali Rativci Minaj Boronyava Chaslivci Koncovo Tekerdin Koritnyani todi nalichuvali 15 hat Zemlevlasnikami buli otci yezuyiti Staru derev yanu cerkvu prodali za sto zolotih u selo Peknegaza Sabolchskogo komitatu Vidomo takozh sho v 1769 roci parohom v seli buv Ivan Pastelij 19 s 68 yakij aktivno pidtrimuvav mukachivskogo yepiskopa Ivana Bradacha u vidstoyuvanni rivnosti mizh mukachivskoyu ta yegerskoyu yeparhiyami Novu velichnu kam yanu cerkvu v Koritnyanah sporudili na rozdorizhzhi sela vona stala arhitekturnoyu dominantnoyu v okolici Shematizm datuye cerkvu 1782 rokom Metrika velas na rutenskij movi z 1785 roku 1 s 2 Vid inshih murovanih cerkov yiyi viriznyaye bagatij siluet z dvoma barokovimi turnyami nad bichnimi aksidami Rozpovidayut sho stini vibuduvali na visotu vikon a potim budivnictvo pripinili Piznishe svyashennik Mihajlo Lupes prodovzhiv budivnictvo j otrimav vid imperatora Josifa II dopomogu v rozmiri 2149 zolotih Posvyacheno cerkvu v 1794 roci za svyashennika Ivana Rubshiya Latinskij napis na barokovomu ikonostasi svidchit sho vigotovleno jogo za svyashennika Mikoli Teodorovicha v 1799 roci a rizbyarem mig buti Martin Duhnovich abo Yurij Plebanovich yakij rizbiv ikonostas u Mihajlivcyah koli tam sluzhiv otec Teodorovich V 1805 roci cerkva bula osvyachena v chest Svyatoyi Trijci Boga Otcya Boga Sina i Duha Svyatogo Vidtodi hramovim svyatom u seli stav Den Svyatoyi Trijci yakij v narodi nazivayut Rusalyam abo Zelenimi Svyatami hram sv Tryijci 1801 r Zgidno z parohiyadnimi zapisami svyashenika Mikoli Teodorovicha sho sluzhiv u Koritnyanah z 1975 po 1820 r pershu derev yanu cerkvu bulo sporudzheno zavdyaki zusillyam svyashenika Gutnaya abo Dirpakovicha yakij svyashenikuvav tut z 1700 do 1712 r Cya cerkva zgorila i drugu derev yanu cerkvu virishiv buduvati svyashenik Luka Molodovskij sho sluzhiv u seli z 1712 do 1755 r Zberigsya opis ciyeyi cerkvi z vezheyu shinglami krita vsimi obrazami ukrashena z troma dzvonami osvyachena ot arhipresbitera Uzhgorodskogo Drinakovicha Koritnyani todi nalichuvali 15 hat a v 1751 r filiyi buli v selah Rozivka Veliki ta Mali Geyivci Veliki ta Mali Ratovci Minaj Boronyava Chaslovci Koncovo Tekerchin Zemlevlasnikami buli otci yezuyiti Staru derev yanu cerkvu prodali za 100 zolotih u selo Peknegaza Sabolchskogo komitatu a v Koritnyanah na rozdorizhzhi v centri sela sporudili velichnu murovanu cerkvu yaka ye arhitekturnoyu dominantoyu v okolici Vid inshih murovanih cerkov yiyi viriznyaye bagatshij siluet z dvoma barokovimi turnyami nad bichnimi apsidami Rozpovidayut sho stini vibuduvali na visotu vikon a potim budivnictvo pripinili poki italijski majstri ne viveli sklepinnya Shematizm 1915 r datuye cerkvu 1782 r koli svyashenik Mihajlo Lupes rozpochav budivnictvo j otrimav vid imperatora Josifa II dopomogu v rozmiri 2149 zolotih Posvyacheno cerkvu v 1794 r za svyashenika Ivana Rubshiya Latinskij napis na barokovomu ikonostasi svidchit sho vigotovleno jogo za svyashenika Mikoli Teodorovicha v 1799 p a rizbyarem mig buti Martin Duhnovich abo Yurij Plebanovich yakij rizbiv ikonostas u Mihajlivcyah koli tam sluzhiv o Teodorovich Na garnij kazatelnici napisano po ugorski sho postavila yiyi sim ya Ivana Gedyesha z Ameriki v 1929 r za svyashenika Ivana Granchaka U 1932 r blyahar Mihajlo Kuruc vkriv turnyu cerkvi ocinkovanoyu blyahoyu hocha spochatku jshlosya pro mid U 1938 r budivelnik Yurij Pavlovich zrobiv remont cerkvi vartistyu 13 500 koron pid chas yakogo bulo provedeno elektriku U 1988 r majster Oleksandr Estrajher i brati Kostiki zrobili kapitalnij zovnishnij remont cerkvi Z 2002 roku v seli diye zhinochij monastir Chinu Bosonogih Karmelitanok Znachni dlya sela istorichni podiyi 1 VIII IH st slov yanski poselennya na teritoriyi sela 2 1315 r persha pisemna zgadka pro selo Koritnyani 3 1552 r zgaduyetsya nova forma sela Keretnye Keretnye 4 1631 r zaborona virubuvati lisi navkolo sela 5 1703 1711 rr uchast zhiteliv sela u povstanni vizvolnij vijni pid kerivnictvom Ferenca II Rakoci 6 1767 r pershi vidomosti pro shkolu 7 1782 r zbudovano novu kam yanu cerkvu 8 1787 r pochatok vidvedennya rusla richki Uzh 9 1805 r osvyachennya cerkvi v chest Svyatoyi Trijci 10 listopad 1938 r okupaciya sela vijskami gortiyivskoyi Ugorshini 11 27 zhovtnya 1944 r Koritnyani zvilneno vid nimecko ugorskih zagarbnikiv 12 1945 r vidkrito pochatkovu shkolu 13 1946 r zatverdzheno suchasnu nazvu sela Koritnyani 14 1948 r stvoreno kolgosp im Budonnogo z 1954 r im Kalinina 15 1981 r zbudovano novu shkolu 16 1982 r vidkrito Koritnyansku serednyu shkolu 17 2005 r zasluzhenij hudozhnik Ukrayini M Belen vigotoviv proekt gerba sela Koritnyani ta skulpturu Presvyatoyi Bogorodici 18 25 veresnya 2005 r Den Duhovnosti sela z nagodi 690 yi richnici vid chasu pershoyi pisemnoyi zgadki ta 200 richchya osvyachennya cerkvi v chest Svyatoyi Trijci Vidano broshuru Koritnyani Narisi istoriyi sela 19 25 travnya 2010 r istoriko krayeznavchij gurtok Poshuk Koritnyanskoyi ZOSh I III stupeniv stav peremozhcem III turu Vseukrayinskoyi istoriko geografichnoyi ekspediciyi Istoriya mist i sil Ukrayini 20 20 grudnya 2013 r Pam yat u kameni Vstanovleno memorialnu doshku M M Lelekachu na fasadi Koritnyanskoyi ZOSh I III st 21 14 zhovtnya2015 r Den sela Koritnyani z nagodi 700 richchya vid chasu pershoyi pisemnoyi zgadki 22 2019 roci FK Olimpik Koritnyani trener i organizator Kalabiga M M zdobuvaye Kubok Uzhgorodshini Turistichni miscya Na teritoriyi suchasnogo sela Koritnyani vcheni arheologi Kotigoroshko V G Popovich I I znajshli zalishki troh poselen 1 Pershih stolit nashoyi eri rimskij chas 2 Slov yanskogo VIII IX st velikomoravskij period 3 Davnougorskogo XI XIII st 18 s 37 hram sv Tryijci 1801 r zhinochij monastir Chinu Bosonogih KarmelitanokVidomi osobistostiV poselenni narodivsya Stepan Gvacko 1933 1994 ukrayinskij vazhkoatlet Sergij Buleca 1999 ukrayinskij futbolist Cya stattya maye kilka nedolikiv Bud laska dopomozhit udoskonaliti yiyi abo obgovorit ci problemi na storinci obgovorennya Cya stattya mistit tekst sho ne vidpovidaye enciklopedichnomu stilyu Bud laska dopomozhit udoskonaliti cyu stattyu pogodivshi stil vikladu zi stilistichnimi pravilami Vikipediyi Mozhlivo storinka obgovorennya mistit zauvazhennya shodo potribnih zmin veresen 2017 Cyu stattyu treba vikifikuvati dlya vidpovidnosti standartam yakosti Vikipediyi Bud laska dopomozhit dodavannyam dorechnih vnutrishnih posilan abo vdoskonalennyam rozmitki statti veresen 2017