Південне Мутульське царство — маянська держава на території сучасного регіону Петешбатун (Гватемали), що утворилася на початку VII століття. Тривалий час боролася за панувала в регіоні, зрештою на початку IX ст. була знищена у військових конфліктах.
Південне Мутульське царство | ||||
| ||||
![]() | ||||
Столиця | Дос-Пілас (643-761) К'ініч-Па'-Віц (з 770) | |||
Мови | мая | |||
Форма правління | монархія | |||
Священний володар | ||||
- 643—688 | Баахлах-Чан-К'авііль | |||
- 770—807 | Тан-Te'-K'ініч | |||
Історія | ||||
- Засноване | VII ст. н.е. | |||
- Припинило існування | IX ст. н.е. IX ст. н.е. | |||
Становлення
Точна назва невідома. Також дослідники не можуть стверджувати, як в давнину називалася столиця цього царства, відома тепер як Дос-Пілас: ієрогліф, що передає його топонім ще не прочитано. Археологічні роботи показали, що велике поселення на місці Дос-Пілас виникло на межі VI—VII ст.
Першим відомим царем Дос-Піласа був Баахлах-Чан-К'авііль, син мутульського царя Кініч-Муваан-Холя II. За різними версіями він у 643 році або втік з Йашмутуля (відоме як Тікаль), або був спрямований до Дос-Піласа утворити новий потужний центр впливу. Він переїздить до Дос-Піласа, який перетворює у центр держави. За його володарювання Дос-Пілас спочатку був союзником Мутуля, але після поразки від Канульського царства, у 647 році визнає зверхність останнього.
З 648 року починаються тривалі війни з Мутульським царством. Спочатку війна триває вдало, війська Дос-Піласа сприяють канульцям у перемозі над Мутулєм. Втім після замирення 662 року намагання Баахлах-Чан-К'авііля об'єднати держави Дос-Пілас та Йашмутуль в одне не відбулися через позицію Йукноом-Ч'еєна ІІ, царя Кануля. Цю невдачу дос-піласький цар намагався компенсувати успішними війнами проти інших сусідів: Кобана (662 року), Мачакіла (664 року). Водночас встановлюються союзницькі відносини з царством Іцан.
У 672 році починається нова війна з Мутульським царством. Лише завдяки підтримці свого зверхника — канульського царя — Південному мутульському царству вдалося успішно її завершити. У 679 році вже власне війська Дос-Піласа здобули повну перемогу над суперником. На нетривалий час відбувається об'єднання земель Дос-Пілас й Йашмутуля.
На початку 680-х років війська Дос-Піласа втрутилися у війну від царством Сааль та К'анту на боці останнього. Завдяки цьому саальська армія зазнала поразки, а Південне Мутульське царство розширило свій вплив.
Боротьба за гегемонію
В подальші роки — за царів Іцамнаах-Б'аламі та Іцамнаах-К'авіілі — проявляється тенденція на збереження здобутків, перехід до оборонної стратегії, насамперед від Мутульського царства, що почало відроджуватися.
У 710-х роках увага переходить на царств, що розташовувалися на території сучасного Петешбатуна й уздовж річки Пасьйон. Було встановлено контроль над царствами Нікте'-Наах та Тамаріндіто. Розгромивши останнє, Іцамнаах-К'авііль передав владу побічній лінії місцевої династії, яка перенесла столицю царства з Тамаріндіто до Арройо-де-П'єдра. Опорним пунктом на захоплених землях стала розташована на південний схід від Тамаріндіто фортеця К'ініч-Па'-Віц (Аґуатека). В результаті до початку 720-х років влада Південного Мутуля поширилася майже на весь басейн річки Пасьйон.
Разом з походами відбувається розбудова столиці держави, особливо одна з його частин, відома тепер дослідникам під назвою Ель-Дуенде. Також посилюється увага до здійснення усіляких ритуалів та культових дійств. Зберігаються суперечки з династією Мутульського царства щодо використання титулу «Священний Мутульський володар» — ним користувалися царі Дос-Піласа і Йашмутуля.
Посилення потуги держави триває за правителя …н-Ті'-К'авііля (відомо також як Учаан-К'ін-Б'алам). Посилюється друга столиця царства — К'ініч-Па'-Віц. При цьому відбувається оформлення власної самобутності, правителі підкреслюють відмінність Дос-Піласа від Йашмутуля. У 735 році вдалося встановити зверхність над потужним царством зі столицею у Сейбалі. Ця перемога стала важливим успіхом на шляху до його повного панування в регіоні. За ахава К'авііль-Чан-K'ініча у 740-х роках активна зовнішня політика продовжилася. Війська Південного Мутуля переходять межі Петешбатуна: переможені царства Акуль, , , . Це призвело у 744 році до конфлікту з Па'чанським царством. У 745 році цар Південного Мутуля здійснив похід в область Верхньої Усумасінти, де було завдано поразки ворожим військам та їх союзникам. До 750 року Дос-Пілас контролював більшу частину Петешбатуна.
Водночас своє становище Південний Мутуль намагається зміцнити завдяки утворенню союзів: зберігаються старі політичні друзі, до яких додається царство Як-К'ан (Канкуен). При цьому проводиться політика демонстрації прихильності до правителів підлеглих міст. Практика постійних пересувань Петешбатуном посилюється. Цар К'авііль-Чан-K'ініч декілька разів відвідував Сейбаль та інші значні васальні міста.
Знищення Дос-Пілас
У 761 році відбулося потужне повстання залежних міст-держав. Причини цього дослідники поки що не зрозуміли. Внаслідок декількох битв південно-мутульські війська зазнали нищівної поразки. Столицю — Дос-Пілас — була здобута штурмом і пограбована. Археологи виявили, що головний храм комплексу К'інальха було зруйновано, а на його руїнах спалили декілька людей. У місті раптово припиняється будівництво. За короткий час жителі залишили стару столицю, ті, що залишилися, кинули свої будинки і сховалися від ворога на Головній площі. Поспіхом були споруджені два кільця стін, для будівництва яких руйнувалися храми і палаци. В результаті величні споруди Дос-Піласа сьогодні перетворилися на безформні насипи. На початку IX стару столицю залишає населення.
Спроби відродження. Загибель
З руйнуванням Дос-Піласа в області Петешбатун-Пасьон відбуваються істотні зміни, пов'язані з наростанням процесів дезінтеграції і безперервними міжусобними війнами. Оскільки Дос-Пілас занепадає, царську резиденцію остаточно переносять у К'ініч-Па'-Віц (Ауатеку), де представники династії Південного Мутульського царства побудували нові укріплення. У 770 році тут відбувається сходження на трон нового царя Тан-Te'-K'ініча, представника бокової гілки династії.
В новій столиці Південного Мутуля розгортається активна будівельна діяльність, щоб продемонструвати відродження величі держави. Втім за межами міста влада Південного Мутуля була досить слабкою, практично усі залежні міста здобули самостійність. При цьому відбувається розвал держави за родовою лінією: представники колишньої головної династії з Дос-Піласа заснували держави у поселенні Ла-Амелія та Агуас-Кал'єнтес. Вони також називали себе «священними мутульськими володарями». Втім до 800 року Тан-Te'-K'інічу вдалося змусити усіх їх визнати свою зверхність.
Остання письмова згадка, що стосується історії південно-мутульської династії, датується 807 роком. Між 760 і 830 роками весь регіон Петешбатун був охоплений безперервною війною. У К'ініч-Па'-Віце були побудовані потужні укріплення, що підсилили його і без того значний природний захист. Стінами завдовжки 4,8 км були обгороджені саме місто й великі області орної землі, а також доступ до важливих запасів води. Втім за дослідженням археологів й ця столиця Південного Мутульського царства була захоплена і сплюндрована. За різними версіями це були війська сусідніх царств, або вторгнення племен із Центральної Мексики.
Джерела
- Boot E. The Life and Times of B'alah Chan K'awil of Mutal (Dos Pilas), According to Dos Pilas Hieroglyphic Stairway 2. P. 4
- Houston S. Dos Pilas, Guatemala // Arqueología Mexicana. Marzo-Abril 2004. Vol.XI. No66. P.72
- Martin S., Grube N. Chronicle of the Maya Kings and Queens: Deciphering the Dynasties of the Ancient Maya. L., 2000, Р. 58-59, 65, 67, 73
- Беляев Д. Д. Династическая история Дос-Пиласа и Агуатеки.[недоступне посилання з квітня 2019]
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Pivdenne Mutulske carstvo mayanska derzhava na teritoriyi suchasnogo regionu Peteshbatun Gvatemali sho utvorilasya na pochatku VII stolittya Trivalij chas borolasya za panuvala v regioni zreshtoyu na pochatku IX st bula znishena u vijskovih konfliktah Pivdenne Mutulske carstvo VII st n e IX st n e Pivdenne Mutulske carstvo istorichni kordoni na karti Stolicya Dos Pilas 643 761 K inich Pa Vic z 770 Movi maya Forma pravlinnya monarhiya Svyashennij volodar 643 688 Baahlah Chan K aviil 770 807 Tan Te K inich Istoriya Zasnovane VII st n e Pripinilo isnuvannya IX st n e IX st n e StanovlennyaTochna nazva nevidoma Takozh doslidniki ne mozhut stverdzhuvati yak v davninu nazivalasya stolicya cogo carstva vidoma teper yak Dos Pilas iyeroglif sho peredaye jogo toponim she ne prochitano Arheologichni roboti pokazali sho velike poselennya na misci Dos Pilas viniklo na mezhi VI VII st Pershim vidomim carem Dos Pilasa buv Baahlah Chan K aviil sin mutulskogo carya Kinich Muvaan Holya II Za riznimi versiyami vin u 643 roci abo vtik z Jashmutulya vidome yak Tikal abo buv spryamovanij do Dos Pilasa utvoriti novij potuzhnij centr vplivu Vin pereyizdit do Dos Pilasa yakij peretvoryuye u centr derzhavi Za jogo volodaryuvannya Dos Pilas spochatku buv soyuznikom Mutulya ale pislya porazki vid Kanulskogo carstva u 647 roci viznaye zverhnist ostannogo Z 648 roku pochinayutsya trivali vijni z Mutulskim carstvom Spochatku vijna trivaye vdalo vijska Dos Pilasa spriyayut kanulcyam u peremozi nad Mutulyem Vtim pislya zamirennya 662 roku namagannya Baahlah Chan K aviilya ob yednati derzhavi Dos Pilas ta Jashmutul v odne ne vidbulisya cherez poziciyu Juknoom Ch eyena II carya Kanulya Cyu nevdachu dos pilaskij car namagavsya kompensuvati uspishnimi vijnami proti inshih susidiv Kobana 662 roku Machakila 664 roku Vodnochas vstanovlyuyutsya soyuznicki vidnosini z carstvom Ican U 672 roci pochinayetsya nova vijna z Mutulskim carstvom Lishe zavdyaki pidtrimci svogo zverhnika kanulskogo carya Pivdennomu mutulskomu carstvu vdalosya uspishno yiyi zavershiti U 679 roci vzhe vlasne vijska Dos Pilasa zdobuli povnu peremogu nad supernikom Na netrivalij chas vidbuvayetsya ob yednannya zemel Dos Pilas j Jashmutulya Na pochatku 680 h rokiv vijska Dos Pilasa vtrutilisya u vijnu vid carstvom Saal ta K antu na boci ostannogo Zavdyaki comu saalska armiya zaznala porazki a Pivdenne Mutulske carstvo rozshirilo svij vpliv Borotba za gegemoniyuV podalshi roki za cariv Icamnaah B alami ta Icamnaah K aviili proyavlyayetsya tendenciya na zberezhennya zdobutkiv perehid do oboronnoyi strategiyi nasampered vid Mutulskogo carstva sho pochalo vidrodzhuvatisya U 710 h rokah uvaga perehodit na carstv sho roztashovuvalisya na teritoriyi suchasnogo Peteshbatuna j uzdovzh richki Pasjon Bulo vstanovleno kontrol nad carstvami Nikte Naah ta Tamarindito Rozgromivshi ostannye Icamnaah K aviil peredav vladu pobichnij liniyi miscevoyi dinastiyi yaka perenesla stolicyu carstva z Tamarindito do Arrojo de P yedra Opornim punktom na zahoplenih zemlyah stala roztashovana na pivdennij shid vid Tamarindito fortecya K inich Pa Vic Aguateka V rezultati do pochatku 720 h rokiv vlada Pivdennogo Mutulya poshirilasya majzhe na ves basejn richki Pasjon Razom z pohodami vidbuvayetsya rozbudova stolici derzhavi osoblivo odna z jogo chastin vidoma teper doslidnikam pid nazvoyu El Duende Takozh posilyuyetsya uvaga do zdijsnennya usilyakih ritualiv ta kultovih dijstv Zberigayutsya superechki z dinastiyeyu Mutulskogo carstva shodo vikoristannya titulu Svyashennij Mutulskij volodar nim koristuvalisya cari Dos Pilasa i Jashmutulya Posilennya potugi derzhavi trivaye za pravitelya n Ti K aviilya vidomo takozh yak Uchaan K in B alam Posilyuyetsya druga stolicya carstva K inich Pa Vic Pri comu vidbuvayetsya oformlennya vlasnoyi samobutnosti praviteli pidkreslyuyut vidminnist Dos Pilasa vid Jashmutulya U 735 roci vdalosya vstanoviti zverhnist nad potuzhnim carstvom zi stoliceyu u Sejbali Cya peremoga stala vazhlivim uspihom na shlyahu do jogo povnogo panuvannya v regioni Za ahava K aviil Chan K inicha u 740 h rokah aktivna zovnishnya politika prodovzhilasya Vijska Pivdennogo Mutulya perehodyat mezhi Peteshbatuna peremozheni carstva Akul Ce prizvelo u 744 roci do konfliktu z Pa chanskim carstvom U 745 roci car Pivdennogo Mutulya zdijsniv pohid v oblast Verhnoyi Usumasinti de bulo zavdano porazki vorozhim vijskam ta yih soyuznikam Do 750 roku Dos Pilas kontrolyuvav bilshu chastinu Peteshbatuna Vodnochas svoye stanovishe Pivdennij Mutul namagayetsya zmicniti zavdyaki utvorennyu soyuziv zberigayutsya stari politichni druzi do yakih dodayetsya carstvo Yak K an Kankuen Pri comu provoditsya politika demonstraciyi prihilnosti do praviteliv pidleglih mist Praktika postijnih peresuvan Peteshbatunom posilyuyetsya Car K aviil Chan K inich dekilka raziv vidviduvav Sejbal ta inshi znachni vasalni mista Znishennya Dos PilasU 761 roci vidbulosya potuzhne povstannya zalezhnih mist derzhav Prichini cogo doslidniki poki sho ne zrozumili Vnaslidok dekilkoh bitv pivdenno mutulski vijska zaznali nishivnoyi porazki Stolicyu Dos Pilas bula zdobuta shturmom i pograbovana Arheologi viyavili sho golovnij hram kompleksu K inalha bulo zrujnovano a na jogo ruyinah spalili dekilka lyudej U misti raptovo pripinyayetsya budivnictvo Za korotkij chas zhiteli zalishili staru stolicyu ti sho zalishilisya kinuli svoyi budinki i shovalisya vid voroga na Golovnij ploshi Pospihom buli sporudzheni dva kilcya stin dlya budivnictva yakih rujnuvalisya hrami i palaci V rezultati velichni sporudi Dos Pilasa sogodni peretvorilisya na bezformni nasipi Na pochatku IX staru stolicyu zalishaye naselennya Sprobi vidrodzhennya ZagibelZ rujnuvannyam Dos Pilasa v oblasti Peteshbatun Pason vidbuvayutsya istotni zmini pov yazani z narostannyam procesiv dezintegraciyi i bezperervnimi mizhusobnimi vijnami Oskilki Dos Pilas zanepadaye carsku rezidenciyu ostatochno perenosyat u K inich Pa Vic Auateku de predstavniki dinastiyi Pivdennogo Mutulskogo carstva pobuduvali novi ukriplennya U 770 roci tut vidbuvayetsya shodzhennya na tron novogo carya Tan Te K inicha predstavnika bokovoyi gilki dinastiyi V novij stolici Pivdennogo Mutulya rozgortayetsya aktivna budivelna diyalnist shob prodemonstruvati vidrodzhennya velichi derzhavi Vtim za mezhami mista vlada Pivdennogo Mutulya bula dosit slabkoyu praktichno usi zalezhni mista zdobuli samostijnist Pri comu vidbuvayetsya rozval derzhavi za rodovoyu liniyeyu predstavniki kolishnoyi golovnoyi dinastiyi z Dos Pilasa zasnuvali derzhavi u poselenni La Ameliya ta Aguas Kal yentes Voni takozh nazivali sebe svyashennimi mutulskimi volodaryami Vtim do 800 roku Tan Te K inichu vdalosya zmusiti usih yih viznati svoyu zverhnist Ostannya pismova zgadka sho stosuyetsya istoriyi pivdenno mutulskoyi dinastiyi datuyetsya 807 rokom Mizh 760 i 830 rokami ves region Peteshbatun buv ohoplenij bezperervnoyu vijnoyu U K inich Pa Vice buli pobudovani potuzhni ukriplennya sho pidsilili jogo i bez togo znachnij prirodnij zahist Stinami zavdovzhki 4 8 km buli obgorodzheni same misto j veliki oblasti ornoyi zemli a takozh dostup do vazhlivih zapasiv vodi Vtim za doslidzhennyam arheologiv j cya stolicya Pivdennogo Mutulskogo carstva bula zahoplena i splyundrovana Za riznimi versiyami ce buli vijska susidnih carstv abo vtorgnennya plemen iz Centralnoyi Meksiki DzherelaBoot E The Life and Times of B alah Chan K awil of Mutal Dos Pilas According to Dos Pilas Hieroglyphic Stairway 2 P 4 Houston S Dos Pilas Guatemala Arqueologia Mexicana Marzo Abril 2004 Vol XI No66 P 72 Martin S Grube N Chronicle of the Maya Kings and Queens Deciphering the Dynasties of the Ancient Maya L 2000 R 58 59 65 67 73 Belyaev D D Dinasticheskaya istoriya Dos Pilasa i Aguateki nedostupne posilannya z kvitnya 2019