Пеарські мови, поряд із аслійськими, банарськими, в'єтськими, катуйськими, (кхасійськими), кхмерськими, , монськими, мунданськими, нікобарськими, (манзькими), , утворюють окрему гілку австроазійської мовної сім'ї.
Пеарські мови | |
---|---|
Поширені: | Камбоджа, Таїланд |
Класифікація: | Австроазійські мови Пеарські мови |
Групи: | пеар чонг |
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHlMekptTDBGMWMzUnliMkZ6YVdGMGFXTXRaVzR1Y0c1bkx6SXlNSEI0TFVGMWMzUnliMkZ6YVdGMGFXTXRaVzR1Y0c1bi5wbmc=.png)
Пеарська гілка об'єднує низку мов, що мають дуже мало носіїв і перебувають під загрозою зникнення, через мовні контакти вони зазнають сильного зовнішнього впливу.
Поширення та чисельність носіїв
Пеарські мови поширені на заході Камбоджі (провінції Баттамбанг, Сіємреап, Кампонгтхом, Поусат, , Кампот) та на південному сході Таїланду (провінції та Трат). Їхні носії складаються з кількох розрізнених груп, розкиданих на камбоджійських та тайських землях. Сьогодні відомо кілька пеарських острівців: самре Пеампрус (Peam Prus) в провінції Поусат, самрай Кранюнг (Kranhung) у провінції Баттамбанг, суой Трапеаншо (Trâpeang Chô) в провінції Кампонгспи, саок Веалрень (Veal Renh) в провінції Кампот, пеар у провінції Кампонгтхом, самре в провінції Сіємреап в Камбоджі, чонггеап та чонглоо в окрузі Кхаокітчакут (Khao Khitchakut), чонг в окрузі Понгнамрон (Pong Nam Ron) провінції Чантхабурі, чонг (касонг) у провінції Трат у Таїланді.
Через швидке зменшення передачі рідної мови новому поколінню складно точно визначити поточну кількість носіїв пеарських мов. Зокрема в Таїланді різні дослідники оцінюють їхню чисельність від лише 500 (Grimes, 2000) до приблизно 4000 (Mahidol Ethnolinguistic Map Project, 2002) осіб. У Камбоджі, за даними Азійського банку розвитку, 2002 року чисельність пеар (поар, східні та західні пеар) у провінціях Кампонгтхом та Поусат становила 1440 осіб, саок у провінціях Кампот і Поусат — 175 осіб, суой в провінції Кампонгспи — 1200 осіб. Наводяться також дані про чисельність пеарських народів, запозичені з проєкту Етнолог (2011): сомрай в провінції Поусат — 4100 осіб, пеар в провінції — 1674 особи, суой (саонг) в провінції Кампонгспи — 857 осіб, саок (чунг) в провінції Сіануквіль — 445 осіб. Скільки з них продовжує користуватися рідною мовою — невідомо, але ця кількість є незначною.
Назви
Навіть зараз у літературі існує значна плутанина щодо назв пеарських мов. Чотири основні назви (чонг, самре, пеар і суой) є загальними термінами, але лише перша з них є справжнім автоетнонімом. Чонг та подібні форми (Chong, Song, Xong, Kasong) пеарськими мовами означає «народ». Ця назва зустрічається ще в китайському джерелі кінця XIII ст. У сучасній кхмерській мові чонг означає «варвари, дикуни». Термін самре (варіанти: Samrê, Sâmré, Sɔmre, Somre, Somræ, Sɔmray, Somray) — екзонім, який виводять від кхмерського сре («поле») в значенні «землероби». Пеар — ще один кхмерських термін, його використовують для позначення пеарських народів у цілому. Він вважається принизливим, походить від санскритського варна («каста»), в минулому використовувався кхмерськими та французькими чиновниками з посиланням на зовнішній вигляд цих людей. Екзонім суой (Suoy, Suay) застосовується не лише до пеарських, а й до частини катуйських народів, зокрема куїв. Є версія, що так називали народи, які мали платити данину кхмерським правителям.
Історія досліджень
Пеарські мови були одними з перших австроазійських мов, для яких були записані матеріали, складені західними дослідниками, але до 1900 року існували лише короткі словники. Ранні вчені вважали пеарські мови сукупністю архаїчних сільських кхмерських діалектів і називали їх «давньокхмерською» мовою (Khamen Boran). Польові роботи 1930-1940-х років надали найважливіші словники, які й досі використовуються для класифікації та порівняльних досліджень. Особливе місце серед них займає великий рукописний словник, складений Р. Барада (фр. R. Baradat, 1941). Він містить вступ та 251 сторінку порівняльної лексики французькою, кхмерською, а також п'ятьма пеарськими мовами.
Починаючи з середини 1960-х рр. вийшла низка лексикостатистичних досліджень австроазійських мов. Незважаючи на різні висновки, вони демонструють найбільшу спорідненість пеарських мов з кхмерською, катуйськими та банарськими мовами. Д. Томас і Р. Гедлі (1970) формально ідентифікували пеарську гілку як один з основних підрозділів мон-кхмерських мов. Цінний матеріал надають праці французького лінгвіста й біологині Марі Мартен (фр. Marie Alexandrine Martin), яка протягом 1960-х років проводила польові роботи в Камбоджі, а тоді ще працювала в сусідніх районах Таїланду, збираючи дані про пеарські мови та архаїчні діалекти кхмерської мови.
Починаючи з 1980-х років до вивчення пеарських мов приєдналися професійні лінгвісти, завдяки яким з'явилися якісні дані та їхній науковий аналіз. Цінний внесок зробили Франклін Гаффман (англ. Franklin E. Huffman), Терапхан Луангтхонгкум (англ. Theraphan Luangthongkum або Theraphan L-Thongkum, там. ธีระพันธ์ เหลืองทองคำ) та інші вчені, які працювали з носіями діалектів чонг у Таїланді. Протягом 1990-2000-х років тайські дослідники з Університету Магідол (англ. Mahidol University) провели багато роботи з документації пеарських мов у провінції Чантхабурі з огляду на їхній статус мов, що вимирають.
Мішель Ферлю (фр. Michel Ferlus) 2011 року наводить перелік 45 словників, складених протягом 1828—2009 рр., із зазначенням мови, автора та дати, близько половини з них належать до «сучасної» епохи мовознавства.
Реконструкція прото-пеарської мови Р. Гедлі була зроблена 1985 року на підставі даних «долінгвістичного» періоду, але вона залишається помітною віхою в дослідженнях пеарських мов і хорошою основою для подальшого їхнього вивчення.
Класифікація
Місце пеарських мов серед австроазійської сім'ї є неоднозначним. Найбільшу спорідненість вони виявляють із кхмерською, катуйськими та банарськими мовами. В той же час пеарські мови містять дивні ізоглоси, що пов'язують їх із північними гілками австроазійських мов, поширеними в Північно-Східній Індії, Юньнані, північно-східній М'янмі, на півночі Лаосу та Таїланду. Взаємозв'язки пеарських мов з іншими периферійними мон-кхмерськими мовами (кхасі, аслійські) лишаються недослідженими.
Окрема пеарська гілка мон-кхмерських мов вперше з'явилася в класифікації Томаса і Гедлі 1970 року. Такий статус пеарських мов був підтриманий у подальших дослідженнях. Якщо відкинути давньокхмерські запозичення, можна побачити, що пеарська гілка чітко відрізняється від кхмерської. Пеарські мови виступають як мовний ізолят у мон-кхмерській родині, це підтверджують численні унікальні одиниці базової лексики. Пеарські мови мають дуже незвичну фонологію, де розрізняють чотири регістри (типи голосу).
Заплутаний масив назв пеарських мов, що зустрічається в лінгвістичній літературі, на перший погляд вказує на різноманіття мов. Проте порівняльний аналіз показує, що більшість із них настільки близькі між собою з точки зору взаємної зрозумілості, що вони фактично становлять лише ланцюжок діалектів однієї мови, кишеньками розкиданих на південному заході Камбоджі та в сусідніх районах Таїланду. Окремо стоїть лише мова пеар з камбоджійської провінції Кампонгтхом.
Існує декілька класифікацій пеарських мов, найпопулярнішою з яких є класифікація Р. Гедлі 1985 року:
- Північно-східна група: мова пеар (Pear, Por, код ISO 639-3: pcb) у провінції Кампонгтхом.
- Південно-східна група: мови суой (Su'ung, S'uun, Suoy, Pear, код ISO 639-3: syo) в провінції Кампонгспи та саок (Sa'och, Sa-och, Sauch, Saotch, Chung, Chu-ng, Tchiong, Khamen Padong, Padong Khmer, Ut, код ISO 639-3: scq) в провінції Кампот.
- Західна група: діалекти мови чонг (Chong, Chawng, Shong, Xong, Chong of Chantaburi: Chong Heap & Chong Loo, код ISO 639-3: cog) в провінції Чантхабурі.
- Південно-центральна група: діалекти мови чонг в провінції Трат (Chong of Trat), самре (Samre, East Pear, код ISO 639-3: sxm) в провінції Поусат.
- Північно-центральна група: сомрай (Samray, Somray, Samrai, Samre, Western Pear, код ISO 639-3: smu) в провінції Баттамбанг.
Мова пеар зазвичай протистоїть решті пеарських мов (П. Сідвел об'єднує їх під назвою чонг), класифікація яких будується переважно за географічним принципом.
Характеристики
Аналіз наявних словників пеарських мов виявляє домінування запозичень з кхмерської та тайської лексики, з понад 2000 слів лише кілька сотень є власне пеарськими.
Пеарське слово, схоже, має таку саму канонічну форму, що й у більшості інших мон-кхмерських мов. Воно складається з одного наголошеного головного складу, якому може передувати слабко наголошений передсклад. Головний склад має структуру П1(П2)Г1(П3), а передсклад П4(П5)Г2(П6). На позиції П1 може стояти будь-який приголосний, на позиції П2 — приголосний з числа p, t, k, m, n, ŋ, v, у, s, r, l. Перелік приголосних, які можуть стояти на позиції П4, обмежується списком p, t, k, s, l, а на позиції П5 може бути лише r або l. На позиції Г1 може стояти будь-який голосний або кластер голосних, це ядро наголошеного складу. Короткі голосні не зустрічаються у відкритих складах. Голосний Г2 — це ядро передскладу, нейтральний голосний ə, який варіює між [ɔ-ɑ-a-i]. На кінці наголошеного складу може стояти будь-який приголосний П3 з числа p, t, с, k, ʔ, m, n, ñ, ŋ, v, у, h, r, l, а приголосний П6 на кінці передскладу обмежується переліком m, n, ñ, ŋ, l. У деяких діалектах чонг у Таїланді передсклад може бути редукований на ніщо. На початку складу зустрічаються такі кластери приголосних: ck, chk, chm, cn, chŋ, chn, cr, kd, kl, khl, km, khm, kn, khn, khñ, kr, khr, khs, kv, ky, khy, ml, pl, phl, pn, phn, pŋ, phŋ, pr, ps, phs, pt, pht, sk, sm, sn, sŋ, sr, tr, tm, thm, tŋ, thŋ, thk, tp, tv, tr.
Перелік пеарських приголосних:
губні | зубні | середньопіднебінні | задньоязикові | гортанні | |
проривні | |||||
глухі | p | t | с | k | ʔ |
придихові | ph | th | ch | kh | |
дзвінкі | (b) | (d) | |||
фрикативні | |||||
глухі | s | h | |||
дзвінкі | v | y | |||
носові | m | n | ñ | ŋ | |
дрижачі | r | ||||
бокові | l |
Більшість слів, що містять приголосні b і d є запозиченнями з кхмерської мови.
Перелік пеарських голосних:
передні | середні | задні | |
високі | i | ɨ | u |
середні | e, ɛ | ə | ô, ŏ |
низькі | a | ɔ |
Кожен голосний може бути коротким або довгим, а в деяких діалектах ще й у фонемному регістрі, який зазвичай називають глотальним тоном (англ. glottal tone)); він може впливати як на довгі, так і на короткі голосні. Голосний ô буває лише довгим. Також зустрічаються дифтонги: iə, ie, ɨə, uə, oa, ao, ea.
Голосні звуки більшості пеарських мов мають чотири типи фонації (голосові регістри) у фонологічному контрасті: чистий модальний (англ. clear modal), чистий скрипучий (англ. clear-creaky), придиховий (англ. breathy) та придихово-скрипучий (англ. breathy-creaky). Це унікальне явище відрізняє пеарські мови від решти австроазійських мов.
Пеарська історія
У минулому пеарські народи займали значно більшу територію, вони жили в Кардамонових горах (Кравань) на південному заході Камбоджі та на сході Таїланду, в сусідніх Слонових горах (Дамрей) у камбоджійській провінції Кампот, на плато Кулен на північному заході Камбоджі, в районі Ангкору. В усній традиції пеарських народів та кхмерів згадується царство Чонг (Chong), що існувало в період кхмерської імперії Ангкор в Кардамонових горах зі столицею недалеко від сучасного міста Чхантабурі в Таїланді.
Вважають, що пеарські народи мають мішане походження. В деяких груп, зокрема саок, помітні ознаки негритоського расового типу: темний колір шкіри, низький зріст, кучеряве волосся.
Китайський мандрівник і посол в Ангкорі (1296—1297) Чжоу Дагуань згадує в своїх записах «дикунів» чонг, що жили в горах Кулен. Чонг, за його свідченням, вели бродячий спосіб життя, не мали хат, лише тимчасові притулки, полювали дичину за допомогою луків або списів, вогонь видобували кресалом, вантажі носили на голові. Ця розповідь має аналогії в усній традиції пеарських народів Кардамонових гір. За усною традицією, пеари мігрували сюди з Ангкору.
Пеарські народи були тісно пов'язані з кардамоном. Кхмери часів імперії Ангкор контролювали торгівлю цією пряною рослиною, а пеари доглядали, збирали й подекуди вирощували її. Існував спеціальний податок кардамоном, який пеарські народи сплачували на користь правителя Ангкору. Існувала навіть особлива категорія населення «кардамонові раби» (pol kravanh), яка визначала політичний та соціальний статус пеарів у Кхмерській імперії.
Пеари на плато Кулен, що знаходилось поблизу центру імперії Ангкор, першими асимілювалися кхмерами. Поступово кхмери стали заселяти й Кардамонові гори, змушуючи пеарів відступати вище в гори. Вплив кхмерської культури та мішані шлюби сильно вплинули на пеарські народи. Тепер їх майже не можна відрізнити від кхмерів, вони вільно говорять кхмерською мовою, мають такі самі хати та одяг.
Тяжкого удару пеарам завдали червоні кхмери, правління яких спричинило в період з 1975 по 1979 рік смерть до 2 мільйонів камбоджійців. Пеарів, як і інші національні меншини, виселили з рідних земель і змушували працювати в трудових таборах, їм було заборонено користуватися рідною мовою. Багато пеарів загинуло за довгі роки боїв у Поусаті та Баттамбанзі. Люди, що вижили й повернулися на рідні землі, вже втратили свою культурну ідентичність. Вони потонули в злиднях, бояться говорити про свою справжню етнічну належність, пам'ятаючи про жахи минулого. Сьогодні в Камбоджі лишилося дуже мало носіїв пеарських мов, батьки більше не передають мову своїм дітям. Люди не виявляють прагнення до збереження рідної мови, пов'язуючи її з бідністю та виключенням із основного камбоджійського суспільства.
Вимирають пеарські мови й на території Таїланду, але тут були реалізовані певні зусилля до вивчення та документування мов, що зникають, розроблена система письма для мови чонг, зроблені спроби запровадити її в системі офіційної школи. Проте цих заходів до активації цієї мови може бути замало, вона матиме дуже мало на виживання після того, коли помруть останні кілька її носіїв, людей вже похилого віку.
Примітки
- Isara Choosri. Dialects of Chong. Mon-Khmer Studies, no. 32 (2002), pp. 55-70 (англ.)
- Indigenous Peoples/Ethnic Minorities and Poverty Reduction: Cambodia. Asian Development Bank, 2002: Table 3. Geolinguistic Classification of the Main Indigenous Populations in Cambodia (p. 4) (англ.)
- Ethnolinguistic Groups of Cambodia (Based on the Ethnologue, 2011) (англ.)
- David Thomas and Robert K. Headley Jr. More on Mon-Khmer Subgroupings. Lingua 25 (1970), pp. 398-418
- Michel Ferlus. Toward Proto Pearic: problems and historical implications. Mon-Khmer Studies, 2011, Special Issue No. 2: Austroasiatic Studies — papers from ICAAL4, pp. 38-51
- Robert K. Headley. Proto-Pearic and the classification of Pearic. In Southeast Asian Linguistic Studies presented to André-G. Haudricourt. Edited by Surya Ratanakul, David Thomas, & Suwilai Premsrirat. Bangkok, Mahidol University, 1985, pp. 428-478
- Jared Ferrie. Linguist races to save a dying language spoken in Cambodia. CSMonitor.com, April 27, 2010 (англ.)
- Suwilai Premsrirat. Pearic as a Dying Branch of Austroasiatic Languages and their Struggle for Survival. Fourth International Conference on Austroasiatic Linguistics (ICAAL4). Mahidol University (Salaya), October 29-30, 2009 (англ.)
Джерела
- Paul Sidwell. Classifying the Austroasiatic languages: History and state of the art. München: Lincom Europa, 2009 (англ.)
- Paul Sidwell. Proto-Pearic and the role of vowel height in register formation. ICAAL8, Chiang Mai, 2019 (англ.)
- Robert K. Headley, Jr. Proto-Pearic and the classification of Pearic. In Southeast Asian Linguistic Studies presented to André-G. Haudricourt. Edited by Surya Ratanakul, David Thomas, & Suwilai Premsrirat. Bangkok, Mahidol University, 1985: 428—478 (англ.)
- Michel Ferlus. Toward Proto Pearic: problems and historical implications. Mon-Khmer Studies, Special Issue No. 2 (2011): Austroasiatic Studies — papers from ICAAL4, pp. 38-51 (англ.)
- Jeremy Ironside. Overview of the distribution of Pear (Por) people in Cambodia. The NGO Forum on Cambodia. April 2005 (англ.)
- Marie Alexandrine Martin. Les Pear, cultivateurs-cueilleurs du Massif des Cardamomes (Cambodge). Études rurales, n°53-56, 1974, pp. 439-447 (фр.)
Посилання
- Пеарські мови на сайті Ethnologue: Pearic (англ.)
- Пеарські мови на сайті Glottolog 4.3: Family: Pearic (англ.)
- Пеарські мови на сайті WALS Online: Genus Pearic (англ.)
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Pearski movi poryad iz aslijskimi banarskimi v yetskimi katujskimi khasijskimi khmerskimi monskimi mundanskimi nikobarskimi manzkimi utvoryuyut okremu gilku avstroazijskoyi movnoyi sim yi Pearski movi Poshireni Kambodzha Tayiland Klasifikaciya Avstroazijski movi Pearski movi Grupi pear chong Mapa poshirennya mon khmerskih mov Pearski movi Pearska gilka ob yednuye nizku mov sho mayut duzhe malo nosiyiv i perebuvayut pid zagrozoyu zniknennya cherez movni kontakti voni zaznayut silnogo zovnishnogo vplivu Poshirennya ta chiselnist nosiyivPearski movi poshireni na zahodi Kambodzhi provinciyi Battambang Siyemreap Kampongthom Pousat Kampot ta na pivdennomu shodi Tayilandu provinciyi ta Trat Yihni nosiyi skladayutsya z kilkoh rozriznenih grup rozkidanih na kambodzhijskih ta tajskih zemlyah Sogodni vidomo kilka pearskih ostrivciv samre Peamprus Peam Prus v provinciyi Pousat samraj Kranyung Kranhung u provinciyi Battambang suoj Trapeansho Trapeang Cho v provinciyi Kampongspi saok Vealren Veal Renh v provinciyi Kampot pear u provinciyi Kampongthom samre v provinciyi Siyemreap v Kambodzhi chonggeap ta chongloo v okruzi Khaokitchakut Khao Khitchakut chong v okruzi Pongnamron Pong Nam Ron provinciyi Chanthaburi chong kasong u provinciyi Trat u Tayilandi Cherez shvidke zmenshennya peredachi ridnoyi movi novomu pokolinnyu skladno tochno viznachiti potochnu kilkist nosiyiv pearskih mov Zokrema v Tayilandi rizni doslidniki ocinyuyut yihnyu chiselnist vid lishe 500 Grimes 2000 do priblizno 4000 Mahidol Ethnolinguistic Map Project 2002 osib U Kambodzhi za danimi Azijskogo banku rozvitku 2002 roku chiselnist pear poar shidni ta zahidni pear u provinciyah Kampongthom ta Pousat stanovila 1440 osib saok u provinciyah Kampot i Pousat 175 osib suoj v provinciyi Kampongspi 1200 osib Navodyatsya takozh dani pro chiselnist pearskih narodiv zapozicheni z proyektu Etnolog 2011 somraj v provinciyi Pousat 4100 osib pear v provinciyi 1674 osobi suoj saong v provinciyi Kampongspi 857 osib saok chung v provinciyi Sianukvil 445 osib Skilki z nih prodovzhuye koristuvatisya ridnoyu movoyu nevidomo ale cya kilkist ye neznachnoyu NazviNavit zaraz u literaturi isnuye znachna plutanina shodo nazv pearskih mov Chotiri osnovni nazvi chong samre pear i suoj ye zagalnimi terminami ale lishe persha z nih ye spravzhnim avtoetnonimom Chong ta podibni formi Chong Song Xong Kasong pearskimi movami oznachaye narod Cya nazva zustrichayetsya she v kitajskomu dzhereli kincya XIII st U suchasnij khmerskij movi chong oznachaye varvari dikuni Termin samre varianti Samre Samre Sɔmre Somre Somrae Sɔmray Somray ekzonim yakij vivodyat vid khmerskogo sre pole v znachenni zemlerobi Pear she odin khmerskih termin jogo vikoristovuyut dlya poznachennya pearskih narodiv u cilomu Vin vvazhayetsya prinizlivim pohodit vid sanskritskogo varna kasta v minulomu vikoristovuvavsya khmerskimi ta francuzkimi chinovnikami z posilannyam na zovnishnij viglyad cih lyudej Ekzonim suoj Suoy Suay zastosovuyetsya ne lishe do pearskih a j do chastini katujskih narodiv zokrema kuyiv Ye versiya sho tak nazivali narodi yaki mali platiti daninu khmerskim pravitelyam Istoriya doslidzhenPearski movi buli odnimi z pershih avstroazijskih mov dlya yakih buli zapisani materiali skladeni zahidnimi doslidnikami ale do 1900 roku isnuvali lishe korotki slovniki Ranni vcheni vvazhali pearski movi sukupnistyu arhayichnih silskih khmerskih dialektiv i nazivali yih davnokhmerskoyu movoyu Khamen Boran Polovi roboti 1930 1940 h rokiv nadali najvazhlivishi slovniki yaki j dosi vikoristovuyutsya dlya klasifikaciyi ta porivnyalnih doslidzhen Osoblive misce sered nih zajmaye velikij rukopisnij slovnik skladenij R Barada fr R Baradat 1941 Vin mistit vstup ta 251 storinku porivnyalnoyi leksiki francuzkoyu khmerskoyu a takozh p yatma pearskimi movami Pochinayuchi z seredini 1960 h rr vijshla nizka leksikostatistichnih doslidzhen avstroazijskih mov Nezvazhayuchi na rizni visnovki voni demonstruyut najbilshu sporidnenist pearskih mov z khmerskoyu katujskimi ta banarskimi movami D Tomas i R Gedli 1970 formalno identifikuvali pearsku gilku yak odin z osnovnih pidrozdiliv mon khmerskih mov Cinnij material nadayut praci francuzkogo lingvista j biologini Mari Marten fr Marie Alexandrine Martin yaka protyagom 1960 h rokiv provodila polovi roboti v Kambodzhi a todi she pracyuvala v susidnih rajonah Tayilandu zbirayuchi dani pro pearski movi ta arhayichni dialekti khmerskoyi movi Pochinayuchi z 1980 h rokiv do vivchennya pearskih mov priyednalisya profesijni lingvisti zavdyaki yakim z yavilisya yakisni dani ta yihnij naukovij analiz Cinnij vnesok zrobili Franklin Gaffman angl Franklin E Huffman Teraphan Luangthongkum angl Theraphan Luangthongkum abo Theraphan L Thongkum tam thiraphnth ehluxngthxngkha ta inshi vcheni yaki pracyuvali z nosiyami dialektiv chong u Tayilandi Protyagom 1990 2000 h rokiv tajski doslidniki z Universitetu Magidol angl Mahidol University proveli bagato roboti z dokumentaciyi pearskih mov u provinciyi Chanthaburi z oglyadu na yihnij status mov sho vimirayut Mishel Ferlyu fr Michel Ferlus 2011 roku navodit perelik 45 slovnikiv skladenih protyagom 1828 2009 rr iz zaznachennyam movi avtora ta dati blizko polovini z nih nalezhat do suchasnoyi epohi movoznavstva Rekonstrukciya proto pearskoyi movi R Gedli bula zroblena 1985 roku na pidstavi danih dolingvistichnogo periodu ale vona zalishayetsya pomitnoyu vihoyu v doslidzhennyah pearskih mov i horoshoyu osnovoyu dlya podalshogo yihnogo vivchennya KlasifikaciyaMisce pearskih mov sered avstroazijskoyi sim yi ye neodnoznachnim Najbilshu sporidnenist voni viyavlyayut iz khmerskoyu katujskimi ta banarskimi movami V toj zhe chas pearski movi mistyat divni izoglosi sho pov yazuyut yih iz pivnichnimi gilkami avstroazijskih mov poshirenimi v Pivnichno Shidnij Indiyi Yunnani pivnichno shidnij M yanmi na pivnochi Laosu ta Tayilandu Vzayemozv yazki pearskih mov z inshimi periferijnimi mon khmerskimi movami khasi aslijski lishayutsya nedoslidzhenimi Okrema pearska gilka mon khmerskih mov vpershe z yavilasya v klasifikaciyi Tomasa i Gedli 1970 roku Takij status pearskih mov buv pidtrimanij u podalshih doslidzhennyah Yaksho vidkinuti davnokhmerski zapozichennya mozhna pobachiti sho pearska gilka chitko vidriznyayetsya vid khmerskoyi Pearski movi vistupayut yak movnij izolyat u mon khmerskij rodini ce pidtverdzhuyut chislenni unikalni odinici bazovoyi leksiki Pearski movi mayut duzhe nezvichnu fonologiyu de rozriznyayut chotiri registri tipi golosu Zaplutanij masiv nazv pearskih mov sho zustrichayetsya v lingvistichnij literaturi na pershij poglyad vkazuye na riznomanittya mov Prote porivnyalnij analiz pokazuye sho bilshist iz nih nastilki blizki mizh soboyu z tochki zoru vzayemnoyi zrozumilosti sho voni faktichno stanovlyat lishe lancyuzhok dialektiv odniyeyi movi kishenkami rozkidanih na pivdennomu zahodi Kambodzhi ta v susidnih rajonah Tayilandu Okremo stoyit lishe mova pear z kambodzhijskoyi provinciyi Kampongthom Isnuye dekilka klasifikacij pearskih mov najpopulyarnishoyu z yakih ye klasifikaciya R Gedli 1985 roku Pivnichno shidna grupa mova pear Pear Por kod ISO 639 3 pcb u provinciyi Kampongthom Pivdenno shidna grupa movi suoj Su ung S uun Suoy Pear kod ISO 639 3 syo v provinciyi Kampongspi ta saok Sa och Sa och Sauch Saotch Chung Chu ng Tchiong Khamen Padong Padong Khmer Ut kod ISO 639 3 scq v provinciyi Kampot Zahidna grupa dialekti movi chong Chong Chawng Shong Xong Chong of Chantaburi Chong Heap amp Chong Loo kod ISO 639 3 cog v provinciyi Chanthaburi Pivdenno centralna grupa dialekti movi chong v provinciyi Trat Chong of Trat samre Samre East Pear kod ISO 639 3 sxm v provinciyi Pousat Pivnichno centralna grupa somraj Samray Somray Samrai Samre Western Pear kod ISO 639 3 smu v provinciyi Battambang Mova pear zazvichaj protistoyit reshti pearskih mov P Sidvel ob yednuye yih pid nazvoyu chong klasifikaciya yakih buduyetsya perevazhno za geografichnim principom HarakteristikiAnaliz nayavnih slovnikiv pearskih mov viyavlyaye dominuvannya zapozichen z khmerskoyi ta tajskoyi leksiki z ponad 2000 sliv lishe kilka soten ye vlasne pearskimi Pearske slovo shozhe maye taku samu kanonichnu formu sho j u bilshosti inshih mon khmerskih mov Vono skladayetsya z odnogo nagoloshenogo golovnogo skladu yakomu mozhe pereduvati slabko nagoloshenij peredsklad Golovnij sklad maye strukturu P1 P2 G1 P3 a peredsklad P4 P5 G2 P6 Na poziciyi P1 mozhe stoyati bud yakij prigolosnij na poziciyi P2 prigolosnij z chisla p t k m n ŋ v u s r l Perelik prigolosnih yaki mozhut stoyati na poziciyi P4 obmezhuyetsya spiskom p t k s l a na poziciyi P5 mozhe buti lishe r abo l Na poziciyi G1 mozhe stoyati bud yakij golosnij abo klaster golosnih ce yadro nagoloshenogo skladu Korotki golosni ne zustrichayutsya u vidkritih skladah Golosnij G2 ce yadro peredskladu nejtralnij golosnij e yakij variyuye mizh ɔ ɑ a i Na kinci nagoloshenogo skladu mozhe stoyati bud yakij prigolosnij P3 z chisla p t s k ʔ m n n ŋ v u h r l a prigolosnij P6 na kinci peredskladu obmezhuyetsya perelikom m n n ŋ l U deyakih dialektah chong u Tayilandi peredsklad mozhe buti redukovanij na nisho Na pochatku skladu zustrichayutsya taki klasteri prigolosnih ck chk chm cn chŋ chn cr kd kl khl km khm kn khn khn kr khr khs kv ky khy ml pl phl pn phn pŋ phŋ pr ps phs pt pht sk sm sn sŋ sr tr tm thm tŋ thŋ thk tp tv tr Perelik pearskih prigolosnih gubni zubni serednopidnebinni zadnoyazikovi gortanni prorivni gluhi p t s k ʔ pridihovi ph th ch kh dzvinki b d frikativni gluhi s h dzvinki v y nosovi m n n ŋ drizhachi r bokovi l Bilshist sliv sho mistyat prigolosni b i d ye zapozichennyami z khmerskoyi movi Perelik pearskih golosnih peredni seredni zadni visoki i ɨ u seredni e ɛ e o ŏ nizki a ɔ Kozhen golosnij mozhe buti korotkim abo dovgim a v deyakih dialektah she j u fonemnomu registri yakij zazvichaj nazivayut glotalnim tonom angl glottal tone vin mozhe vplivati yak na dovgi tak i na korotki golosni Golosnij o buvaye lishe dovgim Takozh zustrichayutsya diftongi ie ie ɨe ue oa ao ea Golosni zvuki bilshosti pearskih mov mayut chotiri tipi fonaciyi golosovi registri u fonologichnomu kontrasti chistij modalnij angl clear modal chistij skripuchij angl clear creaky pridihovij angl breathy ta pridihovo skripuchij angl breathy creaky Ce unikalne yavishe vidriznyaye pearski movi vid reshti avstroazijskih mov Pearska istoriyaU minulomu pearski narodi zajmali znachno bilshu teritoriyu voni zhili v Kardamonovih gorah Kravan na pivdennomu zahodi Kambodzhi ta na shodi Tayilandu v susidnih Slonovih gorah Damrej u kambodzhijskij provinciyi Kampot na plato Kulen na pivnichnomu zahodi Kambodzhi v rajoni Angkoru V usnij tradiciyi pearskih narodiv ta khmeriv zgaduyetsya carstvo Chong Chong sho isnuvalo v period khmerskoyi imperiyi Angkor v Kardamonovih gorah zi stoliceyu nedaleko vid suchasnogo mista Chhantaburi v Tayilandi Vvazhayut sho pearski narodi mayut mishane pohodzhennya V deyakih grup zokrema saok pomitni oznaki negritoskogo rasovogo tipu temnij kolir shkiri nizkij zrist kucheryave volossya Kitajskij mandrivnik i posol v Angkori 1296 1297 Chzhou Daguan zgaduye v svoyih zapisah dikuniv chong sho zhili v gorah Kulen Chong za jogo svidchennyam veli brodyachij sposib zhittya ne mali hat lishe timchasovi pritulki polyuvali dichinu za dopomogoyu lukiv abo spisiv vogon vidobuvali kresalom vantazhi nosili na golovi Cya rozpovid maye analogiyi v usnij tradiciyi pearskih narodiv Kardamonovih gir Za usnoyu tradiciyeyu peari migruvali syudi z Angkoru Pearski narodi buli tisno pov yazani z kardamonom Khmeri chasiv imperiyi Angkor kontrolyuvali torgivlyu ciyeyu pryanoyu roslinoyu a peari doglyadali zbirali j podekudi viroshuvali yiyi Isnuvav specialnij podatok kardamonom yakij pearski narodi splachuvali na korist pravitelya Angkoru Isnuvala navit osobliva kategoriya naselennya kardamonovi rabi pol kravanh yaka viznachala politichnij ta socialnij status peariv u Khmerskij imperiyi Peari na plato Kulen sho znahodilos poblizu centru imperiyi Angkor pershimi asimilyuvalisya khmerami Postupovo khmeri stali zaselyati j Kardamonovi gori zmushuyuchi peariv vidstupati vishe v gori Vpliv khmerskoyi kulturi ta mishani shlyubi silno vplinuli na pearski narodi Teper yih majzhe ne mozhna vidrizniti vid khmeriv voni vilno govoryat khmerskoyu movoyu mayut taki sami hati ta odyag Tyazhkogo udaru pearam zavdali chervoni khmeri pravlinnya yakih sprichinilo v period z 1975 po 1979 rik smert do 2 miljoniv kambodzhijciv Peariv yak i inshi nacionalni menshini viselili z ridnih zemel i zmushuvali pracyuvati v trudovih taborah yim bulo zaboroneno koristuvatisya ridnoyu movoyu Bagato peariv zaginulo za dovgi roki boyiv u Pousati ta Battambanzi Lyudi sho vizhili j povernulisya na ridni zemli vzhe vtratili svoyu kulturnu identichnist Voni potonuli v zlidnyah boyatsya govoriti pro svoyu spravzhnyu etnichnu nalezhnist pam yatayuchi pro zhahi minulogo Sogodni v Kambodzhi lishilosya duzhe malo nosiyiv pearskih mov batki bilshe ne peredayut movu svoyim dityam Lyudi ne viyavlyayut pragnennya do zberezhennya ridnoyi movi pov yazuyuchi yiyi z bidnistyu ta viklyuchennyam iz osnovnogo kambodzhijskogo suspilstva Vimirayut pearski movi j na teritoriyi Tayilandu ale tut buli realizovani pevni zusillya do vivchennya ta dokumentuvannya mov sho znikayut rozroblena sistema pisma dlya movi chong zrobleni sprobi zaprovaditi yiyi v sistemi oficijnoyi shkoli Prote cih zahodiv do aktivaciyi ciyeyi movi mozhe buti zamalo vona matime duzhe malo na vizhivannya pislya togo koli pomrut ostanni kilka yiyi nosiyiv lyudej vzhe pohilogo viku PrimitkiIsara Choosri Dialects of Chong Mon Khmer Studies no 32 2002 pp 55 70 angl Indigenous Peoples Ethnic Minorities and Poverty Reduction Cambodia Asian Development Bank 2002 Table 3 Geolinguistic Classification of the Main Indigenous Populations in Cambodia p 4 angl Ethnolinguistic Groups of Cambodia Based on the Ethnologue 2011 angl David Thomas and Robert K Headley Jr More on Mon Khmer Subgroupings Lingua 25 1970 pp 398 418 Michel Ferlus Toward Proto Pearic problems and historical implications Mon Khmer Studies 2011 Special Issue No 2 Austroasiatic Studies papers from ICAAL4 pp 38 51 Robert K Headley Proto Pearic and the classification of Pearic In Southeast Asian Linguistic Studies presented to Andre G Haudricourt Edited by Surya Ratanakul David Thomas amp Suwilai Premsrirat Bangkok Mahidol University 1985 pp 428 478 Jared Ferrie Linguist races to save a dying language spoken in Cambodia CSMonitor com April 27 2010 angl Suwilai Premsrirat Pearic as a Dying Branch of Austroasiatic Languages and their Struggle for Survival Fourth International Conference on Austroasiatic Linguistics ICAAL4 Mahidol University Salaya October 29 30 2009 angl DzherelaPaul Sidwell Classifying the Austroasiatic languages History and state of the art Munchen Lincom Europa 2009 ISBN 9783929075670 angl Paul Sidwell Proto Pearic and the role of vowel height in register formation ICAAL8 Chiang Mai 2019 angl Robert K Headley Jr Proto Pearic and the classification of Pearic In Southeast Asian Linguistic Studies presented to Andre G Haudricourt Edited by Surya Ratanakul David Thomas amp Suwilai Premsrirat Bangkok Mahidol University 1985 428 478 angl Michel Ferlus Toward Proto Pearic problems and historical implications Mon Khmer Studies Special Issue No 2 2011 Austroasiatic Studies papers from ICAAL4 pp 38 51 angl Jeremy Ironside Overview of the distribution of Pear Por people in Cambodia The NGO Forum on Cambodia April 2005 angl Marie Alexandrine Martin Les Pear cultivateurs cueilleurs du Massif des Cardamomes Cambodge Etudes rurales n 53 56 1974 pp 439 447 fr PosilannyaPearski movi na sajti Ethnologue Pearic angl Pearski movi na sajti Glottolog 4 3 Family Pearic angl Pearski movi na sajti WALS Online Genus Pearic angl