Катуйські мови — одна з гілок австроазійської мовної сім'ї, що об'єднує принаймні 15 різних мов, якими говорять понад мільйон людей у Таїланді, Камбоджі, Лаосі та В'єтнамі.
Катуйські мови | |
---|---|
Поширені: | Індокитай |
Класифікація: | Австроазійські мови Катуйські мови |
Групи: | західна (куй-бру) північна (пако) центральна (таой) східна (кату) |
Кількість носіїв: | 1100 тис. |
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODRMemhsTDBGMWMzUnliMkZ6YVdGMGFXTXRaVzR1YzNabkx6STJNSEI0TFVGMWMzUnliMkZ6YVdGMGFXTXRaVzR1YzNabkxuQnVadz09LnBuZw==.png)
Катуйські мови виявляють високий лексичний зв'язок із сусідніми банарськими мовами. Обидві ці австроазійські гілки поширені в центральному Індокитаї й довго контактували між собою. Вони утворюють мовний союз, але це не означає їх близької спорідненості.
Більшість носіїв катуйських мов живе в Таїланді та Лаосі, а найбільше катуйських мов зосереджено на півдні Лаосу, уздовж річки Секонг (Xe Kong, лаос. ເຊກອງ).
Історія досліджень
До 60-х років XX ст. дуже мало було відомо про катуйські мови. Складна географія їх поширення в поєднанні з не менш складною політичною історією регіону обумовила той факт, що лише на початку XXI ст. вчені визначити розміри катуйської мовної групи, й тому лише найновіші порівняльні дослідження почали адекватно розглядати питання її класифікації.
Починаючи з 1961 року, дослідники із SIL International, а також французькі та в'єтнамські лінгвісти почали активно досліджувати недокументовані мови В'єтнаму. Знаковим став лексикостатистичний аналіз Девіда Томаса (SIL), в якому він виділив у складі мон-кхмерських мов В'єтнаму катуйську та банарську групи та запропонував поділ катуйських мов на північну (бруйську, Brôuan: Brôu (Bru), Pacoh, Ta-oih) та південну (катуйську, Katuan: Katu, High Katu, Phương) підгрупи.
Наступні польові дослідження суттєво розширили кількість і райони поширення відомих катуйських мов. На основі досліджень, проведених SIL в 1960-х роках, Девід Томас і Роберт Гедлі у 1970 році визначили 17 різних катуйських мов: Katu, Kantu (High Katu), Phưang (Hu'u River Vân Kiêu), Bru (Leu, Quảngtrị Vân Kiêu, Galler, Makong, Tri), Pacŏ́h (Bô River Vân Kiêu), Ta'oih, Ngeq (Nkriang), Kataang, Kuy, Lor (Klor), Leun, Ir, Tong, Souei, So, Alak, Kasseng (Talieng). У цьому списку не згадується жодних угруповань, хоча Дороті Томас на той час вже реконструювала модель східних прото-катуйських мов, поділяючи їх на прото-бру-пако з групами бру (Brou) і пако (Pacoh) та окремо групу кату (Katu). Список Томаса і Хедлі був популяризований Жераром Дифлотом завдяки його статті в Encyclopædia Britannica 1974 року. Цей перелік мов також був взятий за основу проєктом Ethnologue (2009), який виділяє 19 катуйських мов, поділених на 3 групи: центральнокатуйську, східнокатуйську та західнокатуйську.
З кінця 1960-х рр. катуйські мови, мабуть, більше, ніж будь-яка інша австроазійська гілка, піддались порівняльно-історичним дослідженням, було опубліковано або написано велике число реконструкцій. Досліджуючи катуйські мови, лінгвісти також висунули різні пропозиції та теорії щодо їхньої класифікації та категоризації. Погляди різних дослідників на спорідненість окремих катуйських мов нерідко різняться між собою й дають потенційно суперечливі результати. Це значною мірою пояснюється відсутністю достатніх достовірних даних. Зусиллями переважно тайських вчених було проведено кілька великих досліджень фонології, морфології, синтаксису та лексики мон-кхмерських мов Північно-Східного Таїланду, зокрема були зібрані матеріали, присвячені катуйським мовам куй та бру. Для катуйських мов В'єтнаму були складені детальні словники, описи граматики, навіть збірки текстів. Водночас гірські райони Лаосу, що лежать між цими двома регіонами, лишалися взагалі недослідженими. Багато назв мов, поширених на території Лаосу, були просто переписані з джерел колоніальної доби або лаоських адміністративних маркувань. Слід враховувати також, що найбільш досліджені катуйські мови куй та бру фонологічно є найбільш інноваційними й містять численні кхмерські та тайські запозичення. Це породжувало спекуляції та припущення в спробах відтворити класифікацію катуйських мов.
1974 року Мішель Ферлус (фр. Michel Ferlus), базуючись на лексичних даних, реорганізував схему Томаса, більш чітко визначивши дві основні катуйські гілки: західну (мови Sô, Bru, Mangkong, Trì, Chali, Khùa, Leung, Kaleu, Galler, Vân Kiêu, Souei, Na Nhang, Kuy) та східну (мови Pacoh, Phuong, Katu, Thap, Kantou, Kantu Tampril, Kantu Pilu’, Kantu Taluy, Katang, Ta Oy, Tong, Ong, Kha-In, Ngeh, Kha Koh, Taren). Жерар Дифлот (фр. Gérard Diffloth) 1982 року підтверджує цей поділ певними морфологічними й фонологічними змінами.
Різні лексикостатистичні дослідження катуйських мов з'явилися в 1980-х і 1990-х роках. Кеннет Сміт (1981) провів масштабну роботу, порівнявши дані 45-ти мон-кхмерських мов. Катуйський компонент його лексикостатистичної матриці вказує на первинний розкол між мовою кату та іншими катуйськими мовами, останні він поділяє на 4 підрозділи: північнокатуйські (Bru, So, Sui, Makong, Kataang), західнокатуйські (Kuy), центральнокатуйські (Ong, Ta'oih, Ngeq, Nkriang) мови та мова пако (Pacoh). Браян Мільяцца (1992) більше зосередився на аналізі саме катуйських діалектів. Його результати загалом узгоджуються з висновками Сміта, але був виявлений чіткий поділ між мовами So і Bru в північнокатуйській групі.
1996 року Джон і Керолайн Міллер провели амбітне лексикостатистичне дослідження, проаналізувавши лексичні дані, отримані під час польових робіт у північно-східному Таїланді в середині 1990-х років, а також дані інших дослідників з інших регіонів Індокитаю. Загалом було проаналізовано 50 списків, 38 з яких були позначені як діалекти мов куй або бру. Дослідження використовує лексикостатичні порівняння, засновані на комп'ютерних методах. Автори запропонували 7 підгруп, не вибудовуючи їх у дерево: північнокатуйську (So, Bru, Tri, Makong/Mangkong, Siliq, Katang), західнокатуйську (Sui/Suoi/Suai, Nheu, Kui, Kuay), пако (Pacoh), центральнокатуйську (Ong, Ir), нгек (Ngeq), катуйську в Лаосі (Katu/Laos) та катуйську у В'єтнамі (Katu/Vietnam). Того ж року Ілля Пейрос запропонував лексикостатистичну класифікацію катуйських мов, яка загалом повторювала результати К. Сміта 1981 року; це 4 групи: бру, куй, пако і кату (остання окремо від трьох інших). Слід зазначити, що Пейрос розглядав тільки ці 4 мови. 2004 року І. Пейрос провів більш детальне вивчення 16 катуйських мов. Серед іншого, застосовуючи методи глоттохронології, він оцінив вік початкового розпаду протокатуйської мови у приблизно 3000 років тому.
Лише після того, як Лаос відкрив свої внутрішні райони для співробітництва в галузі подорожей та досліджень, стали доступними набагато кращі дані, що стосуються мов, поширених на території цієї країни. Відповідно став можливим більш збалансований облік мов катуйської гілки. Важливим кроком у цьому напрямку стала робота тайськой лінгвістки Терапхан Луангтхонгкум (англ. Theraphan Luangthongkum, тай. ธีระพันธ์ เหลืองทองคำ), опублікована 2001 року. Ґрунтуючись на власних польових дослідженнях, автор надає великий обсяг катуйської порівняльної лексики, включаючи дані для багатьох недостатньо документованих катуйських мов Лаосу, серед яких 3 досі невідомі мови (Chatong, Dakkang, Triw). Луангтхонгкум запропонувала також класифікацію катуйських мов, засновану на вибіркових лексичних ізоглосах. Вона передбачає існування чотирьох груп: західної (Kui, Souei), північно-східної (Bru, So, Pacoh), центрально-східної (Ta'Oi, Chatong, Kriang) та південно-східної (Dakkang, Triw, Kantu, Katu). Ключовим моментом цієї схеми є первинний поділ катуйських мов на західні та східні.
Найсучаснішими й найдоступнішими джерелами достовірної інформації про катуйські мови й діалекти є дослідження Пола Сидвела (англ. Paul Sidwell). 2005 року він опублікував нову класифікацію катуйських мов та реконструкцію протокатуйської мови. Якщо попередники користувалися в своїх роботах переважно лексичними та лексикостатистичними методами, то підхід Сидвела побудований на моделюванні та послідовності фонологічних інновацій. 2007 року Сидвел на основі власних досліджень скомпілював класифікацію катуйських мов з поділом їх на центральнокатуйську (Ta'oih), східнокатуйську (Katu), північнокатуйську (Pacoh) та західнокатуйську (Kui-Bru) групи. Загалом ця класифікація включає 34 катуйські мови або діалекти; це набагато більше, ніж у інших звітах. За свідченням Сидвела, діалекти в його списку можна розглядати як окремі мови. Цей список включає також великий перелік альтернативних назв мов і діалектів.
Класифікація
Починаючи з 1960-х років було запропоновано низку схем внутрішньої класифікації катуйських мов за лексичними ознаками. На підставі синтезу цих схем і не враховуючи проміжні підгрупи можна виділити шість основних етнолінгвістичних підрозділів: куй, бру, пако, таой, кріанг і кату.
Класифікація катуйських мов П. Сидвела 2005 року, яку використовує зокрема й авторитетний ресурс Glottolog, поділяє катуйські мови на чотири еквідистантні клади:
- Західні катуйські мови (куй-бру):
- куй (Kui, Kuoy, Kuay, Cuoi, Souei, Sui, Suai, Suay, Suoi, Soai, Suei, код ISO 639-3: kdt), ньєу (Nyeu, Yeu, Yoe, код ISO 639-3: nyl)
- західна бру (Western Bru, B'ru, Baru, Bruu, код ISO 639-3: brv), со (So, Bru, Makong, Mang Cong, Mang-Koong, Mangkong, Mankoong, So Makon, Sô, Thro, код ISO 639-3: sss), східна бру (Eastern Bru, Bru Tri, Brũ, Brou, Bru Van Kieu, Quang Tri Bru, код ISO 639-3: bru), північна катанг (Northern Katang, код ISO 639-3: ncq), південна катанг (Southern Katang, код ISO 639-3: sct)
- Північні катуйські мови (пако):
- пако (Pacoh, Bo River Van Kieu, Pa Co, Paco, Pokoh, код ISO 639-3: pac)
- Центральні катуйські мови (таой):
- нижня таой (Lower Ta'oih, код ISO 639-3: tto), верхня таой (катанг, Upper Ta'oih, Katang, Kataang, Ta Hoi, Ta-Oi, Ta-Oy, код ISO 639-3: tth), онг-їр (Ong, Hantong, Tong, код ISO 639-3: oog, Ir, Inh, Hin, Yiir, Yir, код ISO 639-3: irr)
- кріанг (нге, Kriang, Ngae, Nge, Ngeh, Ngeq, Nkriang, код ISO 639-3: ngt)
- Східні катуйські мови (кату):
У той же час між вченими немає чіткого консенсусу стосовно класифікації катуйських мов. Класифікація проєкту «Етнолог» (2019) дещо відрізняється від класифікації Сидвела. Так, зокрема, вона зараховує мови пако і кріанг до східнокатуйської гілки, а північнокатуйська гілка у ній взагалі відсутня. Крім того, ця класифікація містить ще 2 мови: таренг (Tareng, Tariang, код ISO 639-3: ktv [tgr], діалект пако у Сидвела) та кхуа (Khua, код ISO 639-3: xhv, діалект бру у Сидвела), а онг та їр розглядає як окремі мови.
Група кату лексично є найбільш відмінною й протистоїть решті катуйських мов. Крім того, вона відзначається найбільшим внутрішнім лексичним різноманіттям, утворюючи ланцюжок діалектів.
Розселення та чисельність носіїв
Народи, що говорять катуйськими мовами, зазвичай зараховують до числа гірських кхмерів. Райони поширення катуйських мов не мають чітких меж. Існує складна мішанина етнічних спільнот, що включає також носіїв банарських, в'єтських та тайських мов. У багатьох місцях їх потіснили національні мови (тайська, лаоська, кхмерська, в'єтнамська) або вони конкурують з іншими місцевими мовами.
Найбільше носіїв катуйських мов живе в Таїланді. Близько 400 тис. осіб нараховують тут куї. Вони розселені окремими острівцями на північному сході країни, найбільше в провінціях і біля кордону з Камбоджею. Близько 70 тис. осіб нараховують носії мови со (бру), вони живуть у провінціях , і , біля кордону з Лаосом. Мовою ньєу (Nhoe, Nyeu) говорять близько 15 тис. осіб, вони живуть переважно в провінції Сісакет, окремі групи — в провінціях Убонратчатхані та Сурін. Близько 500 носіїв має мова західна бру (провінції Убонратчатхані та Мукдаган). Разом разом виходить 485,5 тис. носіїв катуйських мов, що проживають у Таїланді. Дані були отримані співробітниками Університету Магідол (англ. Mahidol University, тай. มหาวิทยาลัยมหิดล) 2004 року шляхом поштового опитування, тому ставитись до них слід обережно.
У Камбоджі відома лише одна катуйська мова — куй (Kuy, Kui), поширена вона в провінції та на півночі провінції Кампонгтхом. За даними «Етнолог», вона має в цій країні близько 10 тис. носіїв, а загальна чисельність народу куй у цій країні становить 37,7 тис. (2007).
Уряд Лаосу визначає в країні 49 етнолінгвістичних груп, серед них 8 катуйських: катанги, маконги, бру (со-чи), таой, кату, кріанги, куї (суай) і пако. Вони фігурують у даних перепису населення Лаосу 2005 року:
Провінції | Катанги (Katang) | Маконги (Makong) | Східні бру (Tri) | Таой (Ta Oy) | Кату (Katu) | Кріанг (Kriang) | Куї (Souay) | Пако (Pacoh) |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|
96 | 35 | 10 | 69 | 65 | 16 | 49 | 7 | |
Пхонгсалі | 0 | 4 | 1 | 0 | 13 | 0 | 1 | 0 |
11 | 1 | 0 | 1 | 1 | 2 | 4 | 0 | |
Удомсай | 4 | 3 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 |
Бокеу | 10 | 22 | 0 | 24 | 2 | 45 | 1 | 0 |
15 | 3 | 0 | 2 | 0 | 5 | 4 | 0 | |
Хуапхан | 16 | 1 | 0 | 32 | 0 | 8 | 1 | 0 |
Сайнябулі | 19 | 5 | 6 | 6 | 0 | 0 | 4 | 0 |
Сіангкхуанг | 22 | 1 | 1 | 30 | 0 | 1 | 22 | 0 |
106 | 0 | 0 | 3 | 2 | 1 | 2 | 2 | |
В'єнтьян (провінція) | 79 | 3 | 0 | 71 | 45 | 4 | 12 | 0 |
Болікхамсай | 31 | 43 | 3 | 101 | 318 | 3 | 13 | 5 |
343 | 42 942 | 4 946 | 19 | 7 | 5 | 426 | 0 | |
Саваннакхет | 71 805 | 74 381 | 21 591 | 3 878 | 335 | 77 | 3 650 | 647 |
Сараван | 41 664 | 132 | 5 | 16 816 | 1 609 | 2 317 | 24 754 | 15 824 |
Секонг | 44 | 5 | 66 | 2 346 | 19 949 | 7 960 | 3 092 | 14 |
Тямпасак | 3 990 | 253 | 25 | 8 294 | 366 | 2 199 | 10 759 | 21 |
Аттапи | 15 | 0 | 26 | 469 | 38 | 233 | 39 | 3 |
Всього | 118 270 | 117 834 | 26 680 | 32 161 | 22 750 | 12 876 | 42 834 | 16 523 |
Таким чином, у Лаосі носії катуйських мов нараховують майже 400 000 осіб, більшість їх становлять катанги та маконги. Більшість носіїв катуйських мов живе в південних провінціях Саваннакхет, Сараван, Секонг і Тямпасак. Найбільше різноманіття катуйських мов спостерігається в провінціях Сараван і Секонг, що є ареалом розселення невеликих етнічних спільнот.
В'єтнамський уряд офіційно визнає 54 етнолінгвістичні групи, серед них лише три належать до катуйських: бру-ванк'єу, кату і таой. Дані перепису населення 2009 року для них є такими:
Провінції | Бру (Bru Vân Kiều) | Кату (Cơ Tu) | Таой (Tà Ôi) |
---|---|---|---|
Ханой | 34 | 24 | 24 |
Каобанг | 3 | 0 | 5 |
Баккан | 1 | 0 | 0 |
Туєнкуанг | 0 | 15 | 4 |
Лаокай | 3 | 3 | 11 |
Дьєнб'єн | 6 | 0 | 0 |
Єнбай | 1 | 4 | 13 |
Хоабінь | 13 | 4 | 4 |
Тхайнгуєн | 19 | 2 | 17 |
Лангшон | 16 | 9 | 8 |
Куангнінь | 0 | 5 | 8 |
Бакзянг | 1 | 0 | 2 |
Футхо | 1 | 0 | 9 |
Бакнінь | 0 | 5 | 0 |
Хайзионг | 2 | 0 | 3 |
Хайфон | 0 | 3 | 4 |
Хинг'єн | 5 | 1 | 1 |
Тхайбінь | 1 | 2 | 0 |
Ханам | 1 | 2 | 0 |
Намдінь | 0 | 3 | 0 |
Ніньбінь | 6 | 1 | 7 |
Тханьхоа | 38 | 24 | 37 |
Нгеан | 11 | 19 | 28 |
Хатінь | 0 | 0 | 1 |
Куангбінь | 14 631 | 1 | 15 |
Куангчі | 55 079 | 15 | 13 961 |
Тхиатхьєн-Хюе | 1 114 | 14 629 | 29 558 |
Дананг | 16 | 950 | 22 |
Куангнам | 18 | 45 715 | 33 |
Куангнгай | 0 | 1 | 3 |
Біньдінь | 4 | 14 | 9 |
Фуєн | 2 | 2 | 2 |
Кханьхоа | 8 | 11 | 0 |
Ніньтхуан | 6 | 1 | 6 |
Біньтхуан | 3 | 8 | 0 |
Контум | 21 | 16 | 8 |
Зялай | 10 | 7 | 15 |
Даклак | 3 348 | 17 | 5 |
Дакнонг | 6 | 1 | 1 |
Ламдонг | 20 | 10 | 3 |
Біньфиок | 11 | 0 | 14 |
Тейнінь | 3 | 0 | 4 |
Біньзионг | 11 | 0 | 2 |
Донгнай | 5 | 5 | 7 |
Хошимін | 26 | 54 | 27 |
Чавінь | 0 | 3 | 0 |
Віньлонг | 0 | 0 | 3 |
Донгтхап | 0 | 0 | 2 |
Анзянг | 2 | 1 | 0 |
Кантхо | 0 | 1 | 0 |
Всього | 74 506 | 61 588 | 43 886 |
Бру-ванк'єу включають носіїв мов східна бру та кхуа (Khua), кату — носіїв мов східна кату та фионг (Phuong), в'єтнамські таой розмовляють мовою пако (Pacoh).
Всього в чотирьох країнах у період 2004—2009 рр. проживало близько 1,1 млн носіїв катуйських мов.
Західнокатуйські мови складаються з двох великих діалектних ланцюжків — куй та бру. Куй — найбільша катуйська мова (450—500 тис. носіїв) і єдина, чиї носії живуть відразу у трьох країнах: Таїланді, Лаосі та Камбоджі. В Лаосі вони розселені між містами Паксе і Сараван. Не всі діалекти куй є взаємно зрозумілими. Дуже мало відомо про мову ньєу (Nyeu); є думка, що це один із діалектів куй.
Райони поширення мов бру (бру, со, катанг) розташовані півколом від північно-східного Таїланду через південні лаоські провінції Саваннакхет, Кхаммуан і Болікхамсай до гірських районів по обидва боки кордону Лаосу та В'єтнаму, огинаючи із заходу та півдня основний катуйський ареал. Найбільшою серед них є мова со (маконг, близько 190 тис. носіїв), у Лаосі вони живуть переважно у провінціях Саваннакхет і Кхаммуан; со в Таїланді є мігрантами з Лаосу. Мова катанг налічує до 120 тис. носіїв, розселених переважно в лаоських провінціях Саваннакхет і Сараван. У Таїланді є 2 села, де розмовляють мовою катанг, але вони називають себе бру. Східна бру налічує до 30 тис. носіїв у Лаосі та понад 70 тис. у В'єтнамі. Західна бру, що має близько 20 тис. носіїв у Таїланді, не є взаємно зрозумілою зі східною бру.
Мовами таой говорять розпорошені громади в лаоській провінції Сараван, а також на півдні провінцій Тямпасак і Секонг і в прикордонних районах В'єтнаму. Вони розпадаються на декілька груп діалектів, основними з яких є ір, онг, таой та кріанг. За даними перепису населення Лаосу 2005 року 32 161 особу нараховували таой і 12 876 осіб кріанг (нгек).
Існує певна проблема з ідентифікацією носіїв мов таой через неоднозначність цього терміну. Ця назва застосовується до багатьох громад мон-кхмерського походження на території Лаосу та В'єтнаму. В Лаосі розрізняють верхню таой (катанг) та нижню таой. До цієї групи належать також мови (чи діалекти) онг та їр, носії яких живуть у лаоській провінції Сараван і нараховуть відповідно близько 10 тис. і близько 4 тис. осіб. Термін «таой» іноді плутають із західнобанарською мовою ой (Oi), якою говорять у провінції Аттапи. Лексичні дані, які стосуються мови етнічної групи таой (також) у В'єтнамі, свідчать, що їхня мова лінгвістично відповідає мові пако на території Лаосу. Ще одна неоднозначність стосується діалекту катанг мови таой та мови катанг групи бру.
До групи таой належать також діалекти кріанг, які ще називають нгек (Ngeq) або чатонг (Chatong); кріанг (Kriang, Ngkriang) це власна назва народу, а нгек — екзонім. Кріанги живуть у провінції Секонг та в окремих районах провінції Тямпасак. Існують села, в яких вони живуть разом із алаками (Alak, банарський народ), між ними часто вкладаються мішані шлюби. Чатонги (Chatong) живуть у селах, розташованих приблизно за 50-100 км на північний схід від міста Секонг. Дуже мало існує інформації про мову кхлор (Khlor) в Лаосі, «Етнолог» вказує на її подібність до мови нгек і чисельність носіїв 6 тис. осіб (1981).
Мови кату локалізуються на схід від мов кріанг і таой, в гірській прикордонній зоні між Лаосом і В'єтнамом і далі на схід до низинних районів В'єтнаму, від Саравану в Лаосі на заході до Данангу у В'єтнамі на сході. Зазвичай їх поділяють на західну (нижню) кату в Лаосі та східну (верхню) кату у В'єтнамі. Обидва варіанти, можливо, поділяються на діалекти. Рівень взаємної зрозумілості між діалектними групами є достатньо високим. Кату (Katu) є офіційно визнаною етнічною групою Лаосу; за даними перепису населення 2005 року їх чисельність становила 22 750 осіб. У В'єтнамі кату (Cơ-tu) також є офіційно визнаною етнічною групою, їх чисельність за даними перепису 2009 року становила 61 588 осіб, в тому числі 15,1 тис. (2000) носіїв мови пхуонг (Phuong), розселених у в'єтнаміській провінції Тхиатхьєн-Хюе.
Мовою пако (Pacoh, Pakoh) розмовляють у в'єтнамських провінціях Тхиатхьєн-Хюе і Куангчі та прилеглих прикордонних районах Лаосу, переважно в провінції Сараван. У В'єтнамі її носіїв називають таой (Tà-ôi), їх нараховується тут майже 44 тис. осіб (2009). В Лаосі їх чисельність пако (Pacoh) становить 16,5 тис. осіб (2005). Райони поширення мови пако розташовані а південь від мови східна бру і на північ від мови східна кату. Лишається дискусійним статус діалектів чи окремих мов, що входять до складу північнокатуйських мов (пако). Не так багато інформації існує про мову таренг (Tareng) в Лаосі. «Етнолог» називає чисельність її носіїв 5 тис. осіб (1981).
Особливості
Катуйські мови, здається, зберегли деякі дуже давні фонологічні та лексичні риси. Водночас деякі з них виявилися надзвичайно інноваційними й розвинули одні з найбагатших систем голосних у світі.
З іншого боку, катуйські мови є дуже консервативними в плані збереження приголосних звуків. Інвентаризація приголосних сучасних катуйських мов близько нагадує набір приголосних протокатуйської мови, реконструйований П. Сидвелом:
p | t | c | k | ʔ |
b | d | ɟ | g | |
ɓ | ɗ | ʄ | ||
m | n | ɲ | ŋ | |
s | h | |||
w | j | |||
l | ||||
r |
Багато сучасних катуйських мов мають фонемну серію аспірованих початкових проривних, що пояснюється головним чином наявністю запозичень і не походить від протокатуйської мови. Деякі катуйські мови, як правило, зберігають консервативний, потрійний варіант типів початкових проривних (дзвінкі, глухі та імплозивні), в інших спостерігається об'єднання імплозивного та дзвінкого типів. Решта катуйських мов об'єднали серії протокатуйських дзвінких із глухими. Таке оглушення, що не є катуйським за походженням, викликало низку звукових змін, які призвели до введення контрасту фонації голосних фонем. У різних мовах спостерігається пом'якшення (леніція) початкового палатального імплозиву.
Австроазійські мови відомі своїм комплексом голосних, значно складнішим, ніж у більшості мов світу. Внутрішнє фонологічне різноманіття катуйської гілки не настільки велике, як у деяких сусідніх австроазійських гілках, наприклад банарській чи в'єтській. Проте деякі помітні відмінності фонологічної типології все ж існують. Катуйські мови розрізняються за набором голосних, відмінності виявляються головним чином за мірою розвитку регістру. Катуйські голосні мають 3 довжини і 3 або 4 висоти звуку, 3 типи фонації.
Ключові фонологічні зміни в цілому відповідають карті діалектів. Західнокатуйські мови виявилися відносно консервативними, крім утворення регістру та реструктуризації голосних. Вони мають нормальний (англ. Slack voice) і глухий (англ. Breathy voice) регістри. Голосні в мовах бру мають різні рефлекси в кожному регістрі, і тому можуть бути легко організовані в регістрові пари, як у кхмерській мові. Група таой мабуть самостійно зазнала оглушення і формування регістру. Діалект чатонг зберіг контраст придихової вимови, а катанг та пов'язані з ним діалекти в своїй реструктуризації виробили контраст між чистою та скрипучою фонацією (англ. Creaky voice), тоді як діалект власне таой просто об'єднав регістри. Мова пако також виробила регістри, хоча вони пов'язані лише з висотою голосних: слабкий (англ. Lax register) і напружений (англ. Tense register) регістри.
Також було реконструйовано дві серії дифтонгів, одна з яких починається із закритих передніх, середніх і задніх голосних, що плавно переходять у відкритий середній голосний, а інша починається із закритих голосних, що переходять у передні, середні та задні голосні середнього підняття. Диференційний розвиток дифтонгів у катуйських мовах є дуже потужним інструментом для класифікації підрозділів цієї мовної сім'ї. Зокрема, західнокатуйські мови виявляють внутрішнє різноманіття саме коли справа доходить до дифтонгів.
Катуйська слова складаються з основних (англ. Main syllable) та малих (редукованих, англ. Minor syllable) складів. Слова можуть бути односкладовими (лише основний склад) або двоскладовими (малий і основний склад). Основний склад, таким чином, є обов'язковим. Кожен основний склад утворений послідовністю з трьох сегментів: початковий приголосний; голосний або дифтонг; кінцевий приголосний або нічого. Основними рисами катуйського головного складу є фонація початкових проривних, виникнення початкового піднебінного імплозиву та преназалізація. Перший (малий) склад іноді називається префіксом, але цей термін не має морфологічних конотацій. Малі склади фонологічно є менш стабільними.
Катуйські мови були й досі перебувають під інтенсивним впливом з боку тайської, в'єтнамської й, можливо, кхмерської мов. Деякі запозичення прийшли ще в протокатйську мову, але більшість були прийняті самостійно вже дочірніми мовами. Враховуючи теперішнє розуміння катуйської лінгвістичної історії, неможливо визначити, на якому етапі певне слово було запозичене.
Джерела
- Marcus Choo. The Status of Katuic [ 26 червня 2019 у Wayback Machine.]. Chiang Mai: Payap University, 2012 (англ.)
- Paul Sidwell. Classifying the Austroasiatic languages: History and state of the art [ 24 березня 2019 у Wayback Machine.]. München: Lincom Europa, 2009, (англ.)
- Paul Sidwell. The Katuic Languages: Classification, Reconstruction and Comparative Lexicon [ 4 грудня 2020 у Wayback Machine.]. Munich, Lincom, 2005, (англ.)
- Ryan Gehrmann and Johanna Conver. . Mon-Khmer Studies Journal, Vol. 44 (2015), pp. lv-lxvii ISSN 0147-5207 (англ.)
- The Katuic Branch [ 25 жовтня 2019 у Wayback Machine.]. SEAlang (англ.)
- Peiros, Ilia J. 1996. Katuic comparative dictionary [ 27 червня 2019 у Wayback Machine.]. Canberra, Pacific Linguistics (англ.)
Примітки
- Paul Sidwell. Katuic-Bahnaric: Austroasiatic Sub-Family or Convergence Area? [ 12 червня 2021 у Wayback Machine.] In: Austroasiatic Studies: papers from the ICAAL4: Mon-Khmer Studies Journal, Special Issue No. 3, 2011: p. 100-111, (Electronic document) (англ.)
- Thomas, David. 1966. Mon-Khmer subgroupings in Vietnam [ 30 січня 2022 у Wayback Machine.]. In Studies in Comparative Austroasiatic Linguistics, ed. by N. H. Zide: The Hague Mouton, pp. 194-202 (англ.)
- Thomas, David & Robert Headley. 1970. More on Mon-Khmer subgroupings. Lingua 25:398-418 (англ.)
- Thomas, Dorothy M. 1967. A phonological reconstruction of proto-East-Katuic. Grand Forks: University of North Dakota MA thesis (англ.)
- Diffloth, Gérard. 1974. Austro-Asiatic Languages. Encyclopaedia Britannica. Chicago/London/Toronto/Geneva, Encyclopaedia Britannica Inc., pp. 480-484 (англ.)
- Lewis, M. Paul (ed.), 2009. Ethnologue: Languages of the World, Sixteenth edition. Dallas, Texas: SIL International. Online version [ 26 червня 2019 у Wayback Machine.] (англ.)
- Ferlus, Michel. 1974. Delimitation des groupes linguistiques austroasiatiques dans le centre indochinois. Asie du Sud-Est et Monde Insulindien 5.1:15-23 (фр.)
- Diffloth, Gérard. 1982. Registres, dévoisement, timbre vocalique: leur histoire en katouique [ 12 червня 2021 у Wayback Machine.]. The Mon-Khmer Studies Journal, vol. 11, pp. 47-82 (фр.)
- Smith, Kenneth, D. 1981. A Lexico-statistical study of 45 Mon-Khmer languages. In Andre Gonzalez and David Thomas (eds), Linguistics Across Continents. Manila SIL, pp. 180-205 (англ.)
- Migliazza, Brian Louis. 1992. Lexicostatistic analysis of some Katuic languages [ 16 червня 2015 у Wayback Machine.]. Is Part Of: Proceedings of the Third International Symposium of Language and Linguistics, vol. 3, pp. 1320-1325. Chulalongkorn University Printing House, Bangkok, Thailand (англ.)
- Miller, John D. and Carolyn P. Miller. 1996. Lexical comparison of Katuic Mon-Khmer languages with special focus on So-Bru groups in Northeast Thailand [ 12 червня 2021 у Wayback Machine.]. Mon-Khmer Studies, vol. 26, pp. 255-290 (англ.)
- Peiros, Ilia J. 1996. Katuic comparative dictionary [ 27 червня 2019 у Wayback Machine.]. Canberra, Pacific Linguistics (англ.)
- Пейрос, Илья Иосифович. 2004. Генетическая классификация австроазиатских языков [ 1 грудня 2017 у Wayback Machine.]. Москва, Российский государственный гуманитарный университет (рос.)
- Luang-Thongkum, Theraphan. 2001. Languages of the Tribes in Xekong Province Southern Laos. The Thailand Reseach Fund (англ.)
- Sidwell, Paul. 2005. The Katuic Languages: Classification, Reconstruction and Comparative Lexicon. Munich, Lincom (англ.)
- Mon-Khmer Classification (draft) [ 22 вересня 2018 у Wayback Machine.] (англ.)
- Gehrmann, Ryan and Johanna Conver. 2015. Katuic Phonological Features [ 29 листопада 2016 у Wayback Machine.]. Mon-Khmer Studies Journal, vol. 44:lv-lxvii ISSN 0147-5207 (англ.)
- Subfamily: Katuic [ 29 червня 2019 у Wayback Machine.]. Glottolog 3.4 edited by Hammarström, Harald & Forkel, Robert & Haspelmath, Martin
- Katuic [ 29 червня 2019 у Wayback Machine.]. Eberhard, David M., Gary F. Simons, and Charles D. Fennig (eds.). 2019. Ethnologue: Languages of the World (ed. 22). Dallas, Texas: SIL International
- Marcus Choo. The Status of Katuic [ 26 червня 2019 у Wayback Machine.]. Chiang Mai: Payap University, 2012 (англ.)
- Eberhard, David M., Gary F. Simons, and Charles D. Fennig (eds.). 2019. Ethnologue: Languages of the World (вид. 22). Dallas, Texas: SIL International. Online version: , архів оригіналу:
- Table 5: Population by urban/rural residence, sex, ethnic group, socio-economic region and province/city, 1/4/2009 [ 10 травня 2018 у Wayback Machine.]. Center for Statistical Information Technology N°I, GSO, Department for Population and Labour Statistics (в'єтн.)(англ.)
- Paul Sidwell. The Katuic Languages: Classification, Reconstruction and Comparative Lexicon [ 4 грудня 2020 у Wayback Machine.]. Munich, Lincom, 2005, (англ.)
- Simons, Gary F. and Charles D. Fennig (eds.). 2018. Ethnologue: Languages of the World (вид. 21). Dallas, Texas: SIL International. Online version: , архів оригіналу:
- Eberhard, David M., Gary F. Simons, and Charles D. Fennig (eds.). 2019. Ethnologue: Languages of the World (вид. 22). Dallas, Texas: SIL International. Online version: , архів оригіналу:
- Eberhard, David M., Gary F. Simons, and Charles D. Fennig (eds.). 2019. Ethnologue: Languages of the World (вид. 22). Dallas, Texas: SIL International. Online version: , архів оригіналу:
Посилання
- Marcus Choo. Katuic bibliography with selected annotations [ 6 липня 2019 у Wayback Machine.]. Survey Unit, Linguistics Institute, Payap University, Chiang Mai, Thailand, 2010 (англ.)
- Mon-Khmer Languages Project [ 30 червня 2019 у Wayback Machine.] (англ.)
- Mon-Khmer Studies Journal: Articles about Katuic [ 6 липня 2019 у Wayback Machine.] (англ.)
- The Katuic Cultural Forest Project [ 23 червня 2019 у Wayback Machine.] (англ.)
- Huffman Katuic Audio Archives [ 12 червня 2021 у Wayback Machine.]
- Katuic etymology [ 11 січня 2021 у Wayback Machine.] на The Tower of Babel (англ.) (рос.)
- Катуйські мови на сайті Ethnologue: Katuic [ 29 червня 2019 у Wayback Machine.] (англ.)
- Катуйські мови на сайті Glottolog 3.4: Family: Katuic [ 29 червня 2019 у Wayback Machine.] (англ.)
- Катуйські мови на сайті WALS Online: Genus Katuic [ 6 липня 2019 у Wayback Machine.] (англ.)
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Katujski movi odna z gilok avstroazijskoyi movnoyi sim yi sho ob yednuye prinajmni 15 riznih mov yakimi govoryat ponad miljon lyudej u Tayilandi Kambodzhi Laosi ta V yetnami Katujski movi Poshireni Indokitaj Klasifikaciya Avstroazijski movi Katujski movi Grupi zahidna kuj bru pivnichna pako centralna taoj shidna katu Kilkist nosiyiv 1100 tis Mapa poshirennya mon khmerskih mov katujski poznacheni fioletovim kolorom Katujski movi viyavlyayut visokij leksichnij zv yazok iz susidnimi banarskimi movami Obidvi ci avstroazijski gilki poshireni v centralnomu Indokitayi j dovgo kontaktuvali mizh soboyu Voni utvoryuyut movnij soyuz ale ce ne oznachaye yih blizkoyi sporidnenosti Bilshist nosiyiv katujskih mov zhive v Tayilandi ta Laosi a najbilshe katujskih mov zoseredzheno na pivdni Laosu uzdovzh richki Sekong Xe Kong laos ເຊກອງ Istoriya doslidzhenDo 60 h rokiv XX st duzhe malo bulo vidomo pro katujski movi Skladna geografiya yih poshirennya v poyednanni z ne mensh skladnoyu politichnoyu istoriyeyu regionu obumovila toj fakt sho lishe na pochatku XXI st vcheni viznachiti rozmiri katujskoyi movnoyi grupi j tomu lishe najnovishi porivnyalni doslidzhennya pochali adekvatno rozglyadati pitannya yiyi klasifikaciyi Pochinayuchi z 1961 roku doslidniki iz SIL International a takozh francuzki ta v yetnamski lingvisti pochali aktivno doslidzhuvati nedokumentovani movi V yetnamu Znakovim stav leksikostatistichnij analiz Devida Tomasa SIL v yakomu vin vidiliv u skladi mon khmerskih mov V yetnamu katujsku ta banarsku grupi ta zaproponuvav podil katujskih mov na pivnichnu brujsku Brouan Brou Bru Pacoh Ta oih ta pivdennu katujsku Katuan Katu High Katu Phương pidgrupi Nastupni polovi doslidzhennya suttyevo rozshirili kilkist i rajoni poshirennya vidomih katujskih mov Na osnovi doslidzhen provedenih SIL v 1960 h rokah Devid Tomas i Robert Gedli u 1970 roci viznachili 17 riznih katujskih mov Katu Kantu High Katu Phưang Hu u River Van Kieu Bru Leu Quảngtrị Van Kieu Galler Makong Tri Pacŏ h Bo River Van Kieu Ta oih Ngeq Nkriang Kataang Kuy Lor Klor Leun Ir Tong Souei So Alak Kasseng Talieng U comu spisku ne zgaduyetsya zhodnih ugrupovan hocha Doroti Tomas na toj chas vzhe rekonstruyuvala model shidnih proto katujskih mov podilyayuchi yih na proto bru pako z grupami bru Brou i pako Pacoh ta okremo grupu katu Katu Spisok Tomasa i Hedli buv populyarizovanij Zherarom Diflotom zavdyaki jogo statti v Encyclopaedia Britannica 1974 roku Cej perelik mov takozh buv vzyatij za osnovu proyektom Ethnologue 2009 yakij vidilyaye 19 katujskih mov podilenih na 3 grupi centralnokatujsku shidnokatujsku ta zahidnokatujsku Z kincya 1960 h rr katujski movi mabut bilshe nizh bud yaka insha avstroazijska gilka piddalis porivnyalno istorichnim doslidzhennyam bulo opublikovano abo napisano velike chislo rekonstrukcij Doslidzhuyuchi katujski movi lingvisti takozh visunuli rizni propoziciyi ta teoriyi shodo yihnoyi klasifikaciyi ta kategorizaciyi Poglyadi riznih doslidnikiv na sporidnenist okremih katujskih mov neridko riznyatsya mizh soboyu j dayut potencijno superechlivi rezultati Ce znachnoyu miroyu poyasnyuyetsya vidsutnistyu dostatnih dostovirnih danih Zusillyami perevazhno tajskih vchenih bulo provedeno kilka velikih doslidzhen fonologiyi morfologiyi sintaksisu ta leksiki mon khmerskih mov Pivnichno Shidnogo Tayilandu zokrema buli zibrani materiali prisvyacheni katujskim movam kuj ta bru Dlya katujskih mov V yetnamu buli skladeni detalni slovniki opisi gramatiki navit zbirki tekstiv Vodnochas girski rajoni Laosu sho lezhat mizh cimi dvoma regionami lishalisya vzagali nedoslidzhenimi Bagato nazv mov poshirenih na teritoriyi Laosu buli prosto perepisani z dzherel kolonialnoyi dobi abo laoskih administrativnih markuvan Slid vrahovuvati takozh sho najbilsh doslidzheni katujski movi kuj ta bru fonologichno ye najbilsh innovacijnimi j mistyat chislenni khmerski ta tajski zapozichennya Ce porodzhuvalo spekulyaciyi ta pripushennya v sprobah vidtvoriti klasifikaciyu katujskih mov 1974 roku Mishel Ferlus fr Michel Ferlus bazuyuchis na leksichnih danih reorganizuvav shemu Tomasa bilsh chitko viznachivshi dvi osnovni katujski gilki zahidnu movi So Bru Mangkong Tri Chali Khua Leung Kaleu Galler Van Kieu Souei Na Nhang Kuy ta shidnu movi Pacoh Phuong Katu Thap Kantou Kantu Tampril Kantu Pilu Kantu Taluy Katang Ta Oy Tong Ong Kha In Ngeh Kha Koh Taren Zherar Diflot fr Gerard Diffloth 1982 roku pidtverdzhuye cej podil pevnimi morfologichnimi j fonologichnimi zminami Rizni leksikostatistichni doslidzhennya katujskih mov z yavilisya v 1980 h i 1990 h rokah Kennet Smit 1981 proviv masshtabnu robotu porivnyavshi dani 45 ti mon khmerskih mov Katujskij komponent jogo leksikostatistichnoyi matrici vkazuye na pervinnij rozkol mizh movoyu katu ta inshimi katujskimi movami ostanni vin podilyaye na 4 pidrozdili pivnichnokatujski Bru So Sui Makong Kataang zahidnokatujski Kuy centralnokatujski Ong Ta oih Ngeq Nkriang movi ta mova pako Pacoh Brayan Milyacca 1992 bilshe zoseredivsya na analizi same katujskih dialektiv Jogo rezultati zagalom uzgodzhuyutsya z visnovkami Smita ale buv viyavlenij chitkij podil mizh movami So i Bru v pivnichnokatujskij grupi 1996 roku Dzhon i Kerolajn Miller proveli ambitne leksikostatistichne doslidzhennya proanalizuvavshi leksichni dani otrimani pid chas polovih robit u pivnichno shidnomu Tayilandi v seredini 1990 h rokiv a takozh dani inshih doslidnikiv z inshih regioniv Indokitayu Zagalom bulo proanalizovano 50 spiskiv 38 z yakih buli poznacheni yak dialekti mov kuj abo bru Doslidzhennya vikoristovuye leksikostatichni porivnyannya zasnovani na komp yuternih metodah Avtori zaproponuvali 7 pidgrup ne vibudovuyuchi yih u derevo pivnichnokatujsku So Bru Tri Makong Mangkong Siliq Katang zahidnokatujsku Sui Suoi Suai Nheu Kui Kuay pako Pacoh centralnokatujsku Ong Ir ngek Ngeq katujsku v Laosi Katu Laos ta katujsku u V yetnami Katu Vietnam Togo zh roku Illya Pejros zaproponuvav leksikostatistichnu klasifikaciyu katujskih mov yaka zagalom povtoryuvala rezultati K Smita 1981 roku ce 4 grupi bru kuj pako i katu ostannya okremo vid troh inshih Slid zaznachiti sho Pejros rozglyadav tilki ci 4 movi 2004 roku I Pejros proviv bilsh detalne vivchennya 16 katujskih mov Sered inshogo zastosovuyuchi metodi glottohronologiyi vin ociniv vik pochatkovogo rozpadu protokatujskoyi movi u priblizno 3000 rokiv tomu Lishe pislya togo yak Laos vidkriv svoyi vnutrishni rajoni dlya spivrobitnictva v galuzi podorozhej ta doslidzhen stali dostupnimi nabagato krashi dani sho stosuyutsya mov poshirenih na teritoriyi ciyeyi krayini Vidpovidno stav mozhlivim bilsh zbalansovanij oblik mov katujskoyi gilki Vazhlivim krokom u comu napryamku stala robota tajskoj lingvistki Teraphan Luangthongkum angl Theraphan Luangthongkum taj thiraphnth ehluxngthxngkha opublikovana 2001 roku Gruntuyuchis na vlasnih polovih doslidzhennyah avtor nadaye velikij obsyag katujskoyi porivnyalnoyi leksiki vklyuchayuchi dani dlya bagatoh nedostatno dokumentovanih katujskih mov Laosu sered yakih 3 dosi nevidomi movi Chatong Dakkang Triw Luangthongkum zaproponuvala takozh klasifikaciyu katujskih mov zasnovanu na vibirkovih leksichnih izoglosah Vona peredbachaye isnuvannya chotiroh grup zahidnoyi Kui Souei pivnichno shidnoyi Bru So Pacoh centralno shidnoyi Ta Oi Chatong Kriang ta pivdenno shidnoyi Dakkang Triw Kantu Katu Klyuchovim momentom ciyeyi shemi ye pervinnij podil katujskih mov na zahidni ta shidni Najsuchasnishimi j najdostupnishimi dzherelami dostovirnoyi informaciyi pro katujski movi j dialekti ye doslidzhennya Pola Sidvela angl Paul Sidwell 2005 roku vin opublikuvav novu klasifikaciyu katujskih mov ta rekonstrukciyu protokatujskoyi movi Yaksho poperedniki koristuvalisya v svoyih robotah perevazhno leksichnimi ta leksikostatistichnimi metodami to pidhid Sidvela pobudovanij na modelyuvanni ta poslidovnosti fonologichnih innovacij 2007 roku Sidvel na osnovi vlasnih doslidzhen skompilyuvav klasifikaciyu katujskih mov z podilom yih na centralnokatujsku Ta oih shidnokatujsku Katu pivnichnokatujsku Pacoh ta zahidnokatujsku Kui Bru grupi Zagalom cya klasifikaciya vklyuchaye 34 katujski movi abo dialekti ce nabagato bilshe nizh u inshih zvitah Za svidchennyam Sidvela dialekti v jogo spisku mozhna rozglyadati yak okremi movi Cej spisok vklyuchaye takozh velikij perelik alternativnih nazv mov i dialektiv KlasifikaciyaPochinayuchi z 1960 h rokiv bulo zaproponovano nizku shem vnutrishnoyi klasifikaciyi katujskih mov za leksichnimi oznakami Na pidstavi sintezu cih shem i ne vrahovuyuchi promizhni pidgrupi mozhna vidiliti shist osnovnih etnolingvistichnih pidrozdiliv kuj bru pako taoj kriang i katu Klasifikaciya katujskih mov P Sidvela 2005 roku yaku vikoristovuye zokrema j avtoritetnij resurs Glottolog podilyaye katujski movi na chotiri ekvidistantni kladi Zahidni katujski movi kuj bru kuj Kui Kuoy Kuay Cuoi Souei Sui Suai Suay Suoi Soai Suei kod ISO 639 3 kdt nyeu Nyeu Yeu Yoe kod ISO 639 3 nyl zahidna bru Western Bru B ru Baru Bruu kod ISO 639 3 brv so So Bru Makong Mang Cong Mang Koong Mangkong Mankoong So Makon So Thro kod ISO 639 3 sss shidna bru Eastern Bru Bru Tri Brũ Brou Bru Van Kieu Quang Tri Bru kod ISO 639 3 bru pivnichna katang Northern Katang kod ISO 639 3 ncq pivdenna katang Southern Katang kod ISO 639 3 sct Pivnichni katujski movi pako pako Pacoh Bo River Van Kieu Pa Co Paco Pokoh kod ISO 639 3 pac Centralni katujski movi taoj nizhnya taoj Lower Ta oih kod ISO 639 3 tto verhnya taoj katang Upper Ta oih Katang Kataang Ta Hoi Ta Oi Ta Oy kod ISO 639 3 tth ong yir Ong Hantong Tong kod ISO 639 3 oog Ir Inh Hin Yiir Yir kod ISO 639 3 irr kriang nge Kriang Ngae Nge Ngeh Ngeq Nkriang kod ISO 639 3 ngt Shidni katujski movi katu shidna katu Eastern Katu High Katu kod ISO 639 3 ktv zahidna katu Western Katu Low Katu kod ISO 639 3 kuf fiong phuong Phuong Phương Phuang Phuong Catang kod ISO 639 3 phg U toj zhe chas mizh vchenimi nemaye chitkogo konsensusu stosovno klasifikaciyi katujskih mov Klasifikaciya proyektu Etnolog 2019 desho vidriznyayetsya vid klasifikaciyi Sidvela Tak zokrema vona zarahovuye movi pako i kriang do shidnokatujskoyi gilki a pivnichnokatujska gilka u nij vzagali vidsutnya Krim togo cya klasifikaciya mistit she 2 movi tareng Tareng Tariang kod ISO 639 3 ktv tgr dialekt pako u Sidvela ta khua Khua kod ISO 639 3 xhv dialekt bru u Sidvela a ong ta yir rozglyadaye yak okremi movi Grupa katu leksichno ye najbilsh vidminnoyu j protistoyit reshti katujskih mov Krim togo vona vidznachayetsya najbilshim vnutrishnim leksichnim riznomanittyam utvoryuyuchi lancyuzhok dialektiv Rozselennya ta chiselnist nosiyivNarodi sho govoryat katujskimi movami zazvichaj zarahovuyut do chisla girskih khmeriv Rajoni poshirennya katujskih mov ne mayut chitkih mezh Isnuye skladna mishanina etnichnih spilnot sho vklyuchaye takozh nosiyiv banarskih v yetskih ta tajskih mov U bagatoh miscyah yih potisnili nacionalni movi tajska laoska khmerska v yetnamska abo voni konkuruyut z inshimi miscevimi movami Najbilshe nosiyiv katujskih mov zhive v Tayilandi Blizko 400 tis osib narahovuyut tut kuyi Voni rozseleni okremimi ostrivcyami na pivnichnomu shodi krayini najbilshe v provinciyah i bilya kordonu z Kambodzheyu Blizko 70 tis osib narahovuyut nosiyi movi so bru voni zhivut u provinciyah i bilya kordonu z Laosom Movoyu nyeu Nhoe Nyeu govoryat blizko 15 tis osib voni zhivut perevazhno v provinciyi Sisaket okremi grupi v provinciyah Ubonratchathani ta Surin Blizko 500 nosiyiv maye mova zahidna bru provinciyi Ubonratchathani ta Mukdagan Razom razom vihodit 485 5 tis nosiyiv katujskih mov sho prozhivayut u Tayilandi Dani buli otrimani spivrobitnikami Universitetu Magidol angl Mahidol University taj mhawithyalymhidl 2004 roku shlyahom poshtovogo opituvannya tomu stavitis do nih slid oberezhno U Kambodzhi vidoma lishe odna katujska mova kuj Kuy Kui poshirena vona v provinciyi ta na pivnochi provinciyi Kampongthom Za danimi Etnolog vona maye v cij krayini blizko 10 tis nosiyiv a zagalna chiselnist narodu kuj u cij krayini stanovit 37 7 tis 2007 Uryad Laosu viznachaye v krayini 49 etnolingvistichnih grup sered nih 8 katujskih katangi makongi bru so chi taoj katu kriangi kuyi suaj i pako Voni figuruyut u danih perepisu naselennya Laosu 2005 roku Provinciyi Katangi Katang Makongi Makong Shidni bru Tri Taoj Ta Oy Katu Katu Kriang Kriang Kuyi Souay Pako Pacoh 96 35 10 69 65 16 49 7 Phongsali 0 4 1 0 13 0 1 0 11 1 0 1 1 2 4 0 Udomsaj 4 3 0 0 0 0 1 0 Bokeu 10 22 0 24 2 45 1 0 15 3 0 2 0 5 4 0 Huaphan 16 1 0 32 0 8 1 0 Sajnyabuli 19 5 6 6 0 0 4 0 Siangkhuang 22 1 1 30 0 1 22 0 106 0 0 3 2 1 2 2 V yentyan provinciya 79 3 0 71 45 4 12 0 Bolikhamsaj 31 43 3 101 318 3 13 5 343 42 942 4 946 19 7 5 426 0 Savannakhet 71 805 74 381 21 591 3 878 335 77 3 650 647 Saravan 41 664 132 5 16 816 1 609 2 317 24 754 15 824 Sekong 44 5 66 2 346 19 949 7 960 3 092 14 Tyampasak 3 990 253 25 8 294 366 2 199 10 759 21 Attapi 15 0 26 469 38 233 39 3 Vsogo 118 270 117 834 26 680 32 161 22 750 12 876 42 834 16 523 Takim chinom u Laosi nosiyi katujskih mov narahovuyut majzhe 400 000 osib bilshist yih stanovlyat katangi ta makongi Bilshist nosiyiv katujskih mov zhive v pivdennih provinciyah Savannakhet Saravan Sekong i Tyampasak Najbilshe riznomanittya katujskih mov sposterigayetsya v provinciyah Saravan i Sekong sho ye arealom rozselennya nevelikih etnichnih spilnot V yetnamskij uryad oficijno viznaye 54 etnolingvistichni grupi sered nih lishe tri nalezhat do katujskih bru vank yeu katu i taoj Dani perepisu naselennya 2009 roku dlya nih ye takimi Provinciyi Bru Bru Van Kiều Katu Cơ Tu Taoj Ta Oi Hanoj 34 24 24 Kaobang 3 0 5 Bakkan 1 0 0 Tuyenkuang 0 15 4 Laokaj 3 3 11 Dyenb yen 6 0 0 Yenbaj 1 4 13 Hoabin 13 4 4 Thajnguyen 19 2 17 Langshon 16 9 8 Kuangnin 0 5 8 Bakzyang 1 0 2 Futho 1 0 9 Baknin 0 5 0 Hajziong 2 0 3 Hajfon 0 3 4 Hing yen 5 1 1 Thajbin 1 2 0 Hanam 1 2 0 Namdin 0 3 0 Ninbin 6 1 7 Thanhoa 38 24 37 Ngean 11 19 28 Hatin 0 0 1 Kuangbin 14 631 1 15 Kuangchi 55 079 15 13 961 Thiathyen Hyue 1 114 14 629 29 558 Danang 16 950 22 Kuangnam 18 45 715 33 Kuangngaj 0 1 3 Bindin 4 14 9 Fuyen 2 2 2 Khanhoa 8 11 0 Ninthuan 6 1 6 Binthuan 3 8 0 Kontum 21 16 8 Zyalaj 10 7 15 Daklak 3 348 17 5 Daknong 6 1 1 Lamdong 20 10 3 Binfiok 11 0 14 Tejnin 3 0 4 Binziong 11 0 2 Dongnaj 5 5 7 Hoshimin 26 54 27 Chavin 0 3 0 Vinlong 0 0 3 Dongthap 0 0 2 Anzyang 2 1 0 Kantho 0 1 0 Vsogo 74 506 61 588 43 886 Bru vank yeu vklyuchayut nosiyiv mov shidna bru ta khua Khua katu nosiyiv mov shidna katu ta fiong Phuong v yetnamski taoj rozmovlyayut movoyu pako Pacoh Vsogo v chotiroh krayinah u period 2004 2009 rr prozhivalo blizko 1 1 mln nosiyiv katujskih mov Zahidnokatujski movi skladayutsya z dvoh velikih dialektnih lancyuzhkiv kuj ta bru Kuj najbilsha katujska mova 450 500 tis nosiyiv i yedina chiyi nosiyi zhivut vidrazu u troh krayinah Tayilandi Laosi ta Kambodzhi V Laosi voni rozseleni mizh mistami Pakse i Saravan Ne vsi dialekti kuj ye vzayemno zrozumilimi Duzhe malo vidomo pro movu nyeu Nyeu ye dumka sho ce odin iz dialektiv kuj Rajoni poshirennya mov bru bru so katang roztashovani pivkolom vid pivnichno shidnogo Tayilandu cherez pivdenni laoski provinciyi Savannakhet Khammuan i Bolikhamsaj do girskih rajoniv po obidva boki kordonu Laosu ta V yetnamu oginayuchi iz zahodu ta pivdnya osnovnij katujskij areal Najbilshoyu sered nih ye mova so makong blizko 190 tis nosiyiv u Laosi voni zhivut perevazhno u provinciyah Savannakhet i Khammuan so v Tayilandi ye migrantami z Laosu Mova katang nalichuye do 120 tis nosiyiv rozselenih perevazhno v laoskih provinciyah Savannakhet i Saravan U Tayilandi ye 2 sela de rozmovlyayut movoyu katang ale voni nazivayut sebe bru Shidna bru nalichuye do 30 tis nosiyiv u Laosi ta ponad 70 tis u V yetnami Zahidna bru sho maye blizko 20 tis nosiyiv u Tayilandi ne ye vzayemno zrozumiloyu zi shidnoyu bru Movami taoj govoryat rozporosheni gromadi v laoskij provinciyi Saravan a takozh na pivdni provincij Tyampasak i Sekong i v prikordonnih rajonah V yetnamu Voni rozpadayutsya na dekilka grup dialektiv osnovnimi z yakih ye ir ong taoj ta kriang Za danimi perepisu naselennya Laosu 2005 roku 32 161 osobu narahovuvali taoj i 12 876 osib kriang ngek Isnuye pevna problema z identifikaciyeyu nosiyiv mov taoj cherez neodnoznachnist cogo terminu Cya nazva zastosovuyetsya do bagatoh gromad mon khmerskogo pohodzhennya na teritoriyi Laosu ta V yetnamu V Laosi rozriznyayut verhnyu taoj katang ta nizhnyu taoj Do ciyeyi grupi nalezhat takozh movi chi dialekti ong ta yir nosiyi yakih zhivut u laoskij provinciyi Saravan i narahovut vidpovidno blizko 10 tis i blizko 4 tis osib Termin taoj inodi plutayut iz zahidnobanarskoyu movoyu oj Oi yakoyu govoryat u provinciyi Attapi Leksichni dani yaki stosuyutsya movi etnichnoyi grupi taoj takozh u V yetnami svidchat sho yihnya mova lingvistichno vidpovidaye movi pako na teritoriyi Laosu She odna neodnoznachnist stosuyetsya dialektu katang movi taoj ta movi katang grupi bru Do grupi taoj nalezhat takozh dialekti kriang yaki she nazivayut ngek Ngeq abo chatong Chatong kriang Kriang Ngkriang ce vlasna nazva narodu a ngek ekzonim Kriangi zhivut u provinciyi Sekong ta v okremih rajonah provinciyi Tyampasak Isnuyut sela v yakih voni zhivut razom iz alakami Alak banarskij narod mizh nimi chasto vkladayutsya mishani shlyubi Chatongi Chatong zhivut u selah roztashovanih priblizno za 50 100 km na pivnichnij shid vid mista Sekong Duzhe malo isnuye informaciyi pro movu khlor Khlor v Laosi Etnolog vkazuye na yiyi podibnist do movi ngek i chiselnist nosiyiv 6 tis osib 1981 Movi katu lokalizuyutsya na shid vid mov kriang i taoj v girskij prikordonnij zoni mizh Laosom i V yetnamom i dali na shid do nizinnih rajoniv V yetnamu vid Saravanu v Laosi na zahodi do Danangu u V yetnami na shodi Zazvichaj yih podilyayut na zahidnu nizhnyu katu v Laosi ta shidnu verhnyu katu u V yetnami Obidva varianti mozhlivo podilyayutsya na dialekti Riven vzayemnoyi zrozumilosti mizh dialektnimi grupami ye dostatno visokim Katu Katu ye oficijno viznanoyu etnichnoyu grupoyu Laosu za danimi perepisu naselennya 2005 roku yih chiselnist stanovila 22 750 osib U V yetnami katu Cơ tu takozh ye oficijno viznanoyu etnichnoyu grupoyu yih chiselnist za danimi perepisu 2009 roku stanovila 61 588 osib v tomu chisli 15 1 tis 2000 nosiyiv movi phuong Phuong rozselenih u v yetnamiskij provinciyi Thiathyen Hyue Movoyu pako Pacoh Pakoh rozmovlyayut u v yetnamskih provinciyah Thiathyen Hyue i Kuangchi ta prileglih prikordonnih rajonah Laosu perevazhno v provinciyi Saravan U V yetnami yiyi nosiyiv nazivayut taoj Ta oi yih narahovuyetsya tut majzhe 44 tis osib 2009 V Laosi yih chiselnist pako Pacoh stanovit 16 5 tis osib 2005 Rajoni poshirennya movi pako roztashovani a pivden vid movi shidna bru i na pivnich vid movi shidna katu Lishayetsya diskusijnim status dialektiv chi okremih mov sho vhodyat do skladu pivnichnokatujskih mov pako Ne tak bagato informaciyi isnuye pro movu tareng Tareng v Laosi Etnolog nazivaye chiselnist yiyi nosiyiv 5 tis osib 1981 OsoblivostiKatujski movi zdayetsya zberegli deyaki duzhe davni fonologichni ta leksichni risi Vodnochas deyaki z nih viyavilisya nadzvichajno innovacijnimi j rozvinuli odni z najbagatshih sistem golosnih u sviti Z inshogo boku katujski movi ye duzhe konservativnimi v plani zberezhennya prigolosnih zvukiv Inventarizaciya prigolosnih suchasnih katujskih mov blizko nagaduye nabir prigolosnih protokatujskoyi movi rekonstrujovanij P Sidvelom p t c k ʔ b d ɟ g ɓ ɗ ʄ m n ɲ ŋ s h w j l r Bagato suchasnih katujskih mov mayut fonemnu seriyu aspirovanih pochatkovih prorivnih sho poyasnyuyetsya golovnim chinom nayavnistyu zapozichen i ne pohodit vid protokatujskoyi movi Deyaki katujski movi yak pravilo zberigayut konservativnij potrijnij variant tipiv pochatkovih prorivnih dzvinki gluhi ta implozivni v inshih sposterigayetsya ob yednannya implozivnogo ta dzvinkogo tipiv Reshta katujskih mov ob yednali seriyi protokatujskih dzvinkih iz gluhimi Take oglushennya sho ne ye katujskim za pohodzhennyam viklikalo nizku zvukovih zmin yaki prizveli do vvedennya kontrastu fonaciyi golosnih fonem U riznih movah sposterigayetsya pom yakshennya leniciya pochatkovogo palatalnogo implozivu Avstroazijski movi vidomi svoyim kompleksom golosnih znachno skladnishim nizh u bilshosti mov svitu Vnutrishnye fonologichne riznomanittya katujskoyi gilki ne nastilki velike yak u deyakih susidnih avstroazijskih gilkah napriklad banarskij chi v yetskij Prote deyaki pomitni vidminnosti fonologichnoyi tipologiyi vse zh isnuyut Katujski movi rozriznyayutsya za naborom golosnih vidminnosti viyavlyayutsya golovnim chinom za miroyu rozvitku registru Katujski golosni mayut 3 dovzhini i 3 abo 4 visoti zvuku 3 tipi fonaciyi Klyuchovi fonologichni zmini v cilomu vidpovidayut karti dialektiv Zahidnokatujski movi viyavilisya vidnosno konservativnimi krim utvorennya registru ta restrukturizaciyi golosnih Voni mayut normalnij angl Slack voice i gluhij angl Breathy voice registri Golosni v movah bru mayut rizni refleksi v kozhnomu registri i tomu mozhut buti legko organizovani v registrovi pari yak u khmerskij movi Grupa taoj mabut samostijno zaznala oglushennya i formuvannya registru Dialekt chatong zberig kontrast pridihovoyi vimovi a katang ta pov yazani z nim dialekti v svoyij restrukturizaciyi virobili kontrast mizh chistoyu ta skripuchoyu fonaciyeyu angl Creaky voice todi yak dialekt vlasne taoj prosto ob yednav registri Mova pako takozh virobila registri hocha voni pov yazani lishe z visotoyu golosnih slabkij angl Lax register i napruzhenij angl Tense register registri Takozh bulo rekonstrujovano dvi seriyi diftongiv odna z yakih pochinayetsya iz zakritih perednih serednih i zadnih golosnih sho plavno perehodyat u vidkritij serednij golosnij a insha pochinayetsya iz zakritih golosnih sho perehodyat u peredni seredni ta zadni golosni serednogo pidnyattya Diferencijnij rozvitok diftongiv u katujskih movah ye duzhe potuzhnim instrumentom dlya klasifikaciyi pidrozdiliv ciyeyi movnoyi sim yi Zokrema zahidnokatujski movi viyavlyayut vnutrishnye riznomanittya same koli sprava dohodit do diftongiv Katujska slova skladayutsya z osnovnih angl Main syllable ta malih redukovanih angl Minor syllable skladiv Slova mozhut buti odnoskladovimi lishe osnovnij sklad abo dvoskladovimi malij i osnovnij sklad Osnovnij sklad takim chinom ye obov yazkovim Kozhen osnovnij sklad utvorenij poslidovnistyu z troh segmentiv pochatkovij prigolosnij golosnij abo diftong kincevij prigolosnij abo nichogo Osnovnimi risami katujskogo golovnogo skladu ye fonaciya pochatkovih prorivnih viniknennya pochatkovogo pidnebinnogo implozivu ta prenazalizaciya Pershij malij sklad inodi nazivayetsya prefiksom ale cej termin ne maye morfologichnih konotacij Mali skladi fonologichno ye mensh stabilnimi Katujski movi buli j dosi perebuvayut pid intensivnim vplivom z boku tajskoyi v yetnamskoyi j mozhlivo khmerskoyi mov Deyaki zapozichennya prijshli she v protokatjsku movu ale bilshist buli prijnyati samostijno vzhe dochirnimi movami Vrahovuyuchi teperishnye rozuminnya katujskoyi lingvistichnoyi istoriyi nemozhlivo viznachiti na yakomu etapi pevne slovo bulo zapozichene DzherelaMarcus Choo The Status of Katuic 26 chervnya 2019 u Wayback Machine Chiang Mai Payap University 2012 angl Paul Sidwell Classifying the Austroasiatic languages History and state of the art 24 bereznya 2019 u Wayback Machine Munchen Lincom Europa 2009 ISBN 978 3 92 907567 0 angl Paul Sidwell The Katuic Languages Classification Reconstruction and Comparative Lexicon 4 grudnya 2020 u Wayback Machine Munich Lincom 2005 ISBN 978 3 89 586802 3 angl Ryan Gehrmann and Johanna Conver Mon Khmer Studies Journal Vol 44 2015 pp lv lxvii ISSN 0147 5207 angl The Katuic Branch 25 zhovtnya 2019 u Wayback Machine SEAlang angl Peiros Ilia J 1996 Katuic comparative dictionary 27 chervnya 2019 u Wayback Machine Canberra Pacific Linguistics angl PrimitkiPaul Sidwell Katuic Bahnaric Austroasiatic Sub Family or Convergence Area 12 chervnya 2021 u Wayback Machine In Austroasiatic Studies papers from the ICAAL4 Mon Khmer Studies Journal Special Issue No 3 2011 p 100 111 ISBN 978 0 85 883642 6 Electronic document angl Thomas David 1966 Mon Khmer subgroupings in Vietnam 30 sichnya 2022 u Wayback Machine In Studies in Comparative Austroasiatic Linguistics ed by N H Zide The Hague Mouton pp 194 202 angl Thomas David amp Robert Headley 1970 More on Mon Khmer subgroupings Lingua 25 398 418 angl Thomas Dorothy M 1967 A phonological reconstruction of proto East Katuic Grand Forks University of North Dakota MA thesis angl Diffloth Gerard 1974 Austro Asiatic Languages Encyclopaedia Britannica Chicago London Toronto Geneva Encyclopaedia Britannica Inc pp 480 484 angl Lewis M Paul ed 2009 Ethnologue Languages of the World Sixteenth edition Dallas Texas SIL International Online version 26 chervnya 2019 u Wayback Machine angl Ferlus Michel 1974 Delimitation des groupes linguistiques austroasiatiques dans le centre indochinois Asie du Sud Est et Monde Insulindien 5 1 15 23 fr Diffloth Gerard 1982 Registres devoisement timbre vocalique leur histoire en katouique 12 chervnya 2021 u Wayback Machine The Mon Khmer Studies Journal vol 11 pp 47 82 fr Smith Kenneth D 1981 A Lexico statistical study of 45 Mon Khmer languages In Andre Gonzalez and David Thomas eds Linguistics Across Continents Manila SIL pp 180 205 angl Migliazza Brian Louis 1992 Lexicostatistic analysis of some Katuic languages 16 chervnya 2015 u Wayback Machine Is Part Of Proceedings of the Third International Symposium of Language and Linguistics vol 3 pp 1320 1325 Chulalongkorn University Printing House Bangkok Thailand angl Miller John D and Carolyn P Miller 1996 Lexical comparison of Katuic Mon Khmer languages with special focus on So Bru groups in Northeast Thailand 12 chervnya 2021 u Wayback Machine Mon Khmer Studies vol 26 pp 255 290 angl Peiros Ilia J 1996 Katuic comparative dictionary 27 chervnya 2019 u Wayback Machine Canberra Pacific Linguistics angl Pejros Ilya Iosifovich 2004 Geneticheskaya klassifikaciya avstroaziatskih yazykov 1 grudnya 2017 u Wayback Machine Moskva Rossijskij gosudarstvennyj gumanitarnyj universitet ros Luang Thongkum Theraphan 2001 Languages of the Tribes in Xekong Province Southern Laos The Thailand Reseach Fund angl Sidwell Paul 2005 The Katuic Languages Classification Reconstruction and Comparative Lexicon Munich Lincom angl Mon Khmer Classification draft 22 veresnya 2018 u Wayback Machine angl Gehrmann Ryan and Johanna Conver 2015 Katuic Phonological Features 29 listopada 2016 u Wayback Machine Mon Khmer Studies Journal vol 44 lv lxvii ISSN 0147 5207 angl Subfamily Katuic 29 chervnya 2019 u Wayback Machine Glottolog 3 4 edited by Hammarstrom Harald amp Forkel Robert amp Haspelmath Martin Katuic 29 chervnya 2019 u Wayback Machine Eberhard David M Gary F Simons and Charles D Fennig eds 2019 Ethnologue Languages of the World ed 22 Dallas Texas SIL International Marcus Choo The Status of Katuic 26 chervnya 2019 u Wayback Machine Chiang Mai Payap University 2012 angl Eberhard David M Gary F Simons and Charles D Fennig eds 2019 Ethnologue Languages of the World vid 22 Dallas Texas SIL International Online version arhiv originalu Table 5 Population by urban rural residence sex ethnic group socio economic region and province city 1 4 2009 10 travnya 2018 u Wayback Machine Center for Statistical Information Technology N I GSO Department for Population and Labour Statistics v yetn angl Paul Sidwell The Katuic Languages Classification Reconstruction and Comparative Lexicon 4 grudnya 2020 u Wayback Machine Munich Lincom 2005 ISBN 978 3 89 586802 3 angl Simons Gary F and Charles D Fennig eds 2018 Ethnologue Languages of the World vid 21 Dallas Texas SIL International Online version arhiv originalu Eberhard David M Gary F Simons and Charles D Fennig eds 2019 Ethnologue Languages of the World vid 22 Dallas Texas SIL International Online version arhiv originalu Eberhard David M Gary F Simons and Charles D Fennig eds 2019 Ethnologue Languages of the World vid 22 Dallas Texas SIL International Online version arhiv originalu PosilannyaMarcus Choo Katuic bibliography with selected annotations 6 lipnya 2019 u Wayback Machine Survey Unit Linguistics Institute Payap University Chiang Mai Thailand 2010 angl Mon Khmer Languages Project 30 chervnya 2019 u Wayback Machine angl Mon Khmer Studies Journal Articles about Katuic 6 lipnya 2019 u Wayback Machine angl The Katuic Cultural Forest Project 23 chervnya 2019 u Wayback Machine angl Huffman Katuic Audio Archives 12 chervnya 2021 u Wayback Machine Katuic etymology 11 sichnya 2021 u Wayback Machine na The Tower of Babel angl ros Katujski movi na sajti Ethnologue Katuic 29 chervnya 2019 u Wayback Machine angl Katujski movi na sajti Glottolog 3 4 Family Katuic 29 chervnya 2019 u Wayback Machine angl Katujski movi na sajti WALS Online Genus Katuic 6 lipnya 2019 u Wayback Machine angl