Військо приватне у Речі Посполитій постало з почетів заможної шляхти. Із становленням магнатських родів у XVI ст. почали поставати доволі значні військові формування, чия загальна чисельність інколи перевищувала чисельність військ кварцяного чи компутового. Такі наймані формування також звались військами, арміями магнатськими. Висока платня дозволяла наймати вправних вояків, бідних шляхтичів, з краю та з-за кордону, забезпечити модерне озброєння. По аналогії до піхоти вибранецької магнати звільнювали частину селян від панщини, сплати чиншів за військову службу чи збирали посполите рушення з дрібної шляхти, що жила у їхніх володіннях. Такі формування перебували під повним контролем власника і лише за його згодою могли надаватись під командування гетьманів.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWhMMkV3TDBwMWJHbDFjM3BmUzI5emMyRnJMbDlEYjNOellXTnJYM2RwZEdoZllWOUliM0p6WlY4eE9EZzBMbXB3Wnk4eU5UQndlQzFLZFd4cGRYTjZYMHR2YzNOaGF5NWZRMjl6YzJGamExOTNhWFJvWDJGZlNHOXljMlZmTVRnNE5DNXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
Найбільші магнатські володіння знаходились на теренах України, де приватні війська оберігали їх від нападів татар, застосовувались для боротьби з козаками, хоча тут значна частина цих військ складалась з козаків, званих семенами. Також на Поділлі, Галичині, Волині магнати приватно збирали значні військові формування для походів до Молдавії, Москви.
Приватні хоругви магнатів існували і у коронному війську. В час війн з Швецією (1626—1629) існували хоругви: аутораменту іноземного — піша приватна воєводи краківського Андрія Фірлея, воєводи київського Томаша Замойського; піша приватна канцлера коронного Вацлава Лещинського ауторименту народового.
У війнах з Туреччиною, Московським царством брала участь хоругва піхоти польсько-угорської великого коронного гетьмана, руського воєводи Станіслава Яна Яблоновського. Її 200 піхотинців взяли участь у битві під Віднем (1683). Під Віднем воювало 120 піхотинців хоругви гетьмана польного коронного, волинського воєводи Миколи Ієронима Сенявського, що існувала до кінця війни з Туреччиною.
З не меншим завзяттям приватні війська використовувались для боротьби із сусідами. Чи не найбільш відомі приватні війни вів у Руському воєводстві каштелян перемишльський Станіслав Стадницький, у бої неподалік Лежайська у серпні 1610 взяло участь 6 тисяч вояків, мали місце неодноразові напади, спалення Ланьцута, облоги Львова. Зазвичай одне з найбільших приватних військ Яреми Вишневецького становило близько 1,5 тисячі вояків. Під час початку повстання Б. Хмельницького воно становило 6 тисяч найманців.
У XVIII ст. сотником уманського приватного війська Потоцьких був Іван Ґонта, що став одним з провідників селянсько-козацького повстання Коліївщина. Іншим відомим очільником повстання, вихідцем з магнатського війська, є Северин Наливайко.
Див. також
Джерела
- Władysław Łoziński. Prawem i lewem. Obyczaje na Czerwonej Rusi w pierwszej połowie XIX wieku. Wydawca Iskry Warszawa. 2005
- Władysław Tomkiewicz: Jeremi Wiśniowiecki (1612—1651). Warszawa: 1933
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Vijsko privatne u Rechi Pospolitij postalo z pochetiv zamozhnoyi shlyahti Iz stanovlennyam magnatskih rodiv u XVI st pochali postavati dovoli znachni vijskovi formuvannya chiya zagalna chiselnist inkoli perevishuvala chiselnist vijsk kvarcyanogo chi komputovogo Taki najmani formuvannya takozh zvalis vijskami armiyami magnatskimi Visoka platnya dozvolyala najmati vpravnih voyakiv bidnih shlyahtichiv z krayu ta z za kordonu zabezpechiti moderne ozbroyennya Po analogiyi do pihoti vibraneckoyi magnati zvilnyuvali chastinu selyan vid panshini splati chinshiv za vijskovu sluzhbu chi zbirali pospolite rushennya z dribnoyi shlyahti sho zhila u yihnih volodinnyah Taki formuvannya perebuvali pid povnim kontrolem vlasnika i lishe za jogo zgodoyu mogli nadavatis pid komanduvannya getmaniv Kozak magnatskogo vijska Yuliush Kossak Najbilshi magnatski volodinnya znahodilis na terenah Ukrayini de privatni vijska oberigali yih vid napadiv tatar zastosovuvalis dlya borotbi z kozakami hocha tut znachna chastina cih vijsk skladalas z kozakiv zvanih semenami Takozh na Podilli Galichini Volini magnati privatno zbirali znachni vijskovi formuvannya dlya pohodiv do Moldaviyi Moskvi Privatni horugvi magnativ isnuvali i u koronnomu vijsku V chas vijn z Shveciyeyu 1626 1629 isnuvali horugvi autoramentu inozemnogo pisha privatna voyevodi krakivskogo Andriya Firleya voyevodi kiyivskogo Tomasha Zamojskogo pisha privatna kanclera koronnogo Vaclava Leshinskogo autorimentu narodovogo U vijnah z Turechchinoyu Moskovskim carstvom brala uchast horugva pihoti polsko ugorskoyi velikogo koronnogo getmana ruskogo voyevodi Stanislava Yana Yablonovskogo Yiyi 200 pihotinciv vzyali uchast u bitvi pid Vidnem 1683 Pid Vidnem voyuvalo 120 pihotinciv horugvi getmana polnogo koronnogo volinskogo voyevodi Mikoli Iyeronima Senyavskogo sho isnuvala do kincya vijni z Turechchinoyu Z ne menshim zavzyattyam privatni vijska vikoristovuvalis dlya borotbi iz susidami Chi ne najbilsh vidomi privatni vijni viv u Ruskomu voyevodstvi kashtelyan peremishlskij Stanislav Stadnickij u boyi nepodalik Lezhajska u serpni 1610 vzyalo uchast 6 tisyach voyakiv mali misce neodnorazovi napadi spalennya Lancuta oblogi Lvova Zazvichaj odne z najbilshih privatnih vijsk Yaremi Vishneveckogo stanovilo blizko 1 5 tisyachi voyakiv Pid chas pochatku povstannya B Hmelnickogo vono stanovilo 6 tisyach najmanciv U XVIII st sotnikom umanskogo privatnogo vijska Potockih buv Ivan Gonta sho stav odnim z providnikiv selyansko kozackogo povstannya Koliyivshina Inshim vidomim ochilnikom povstannya vihidcem z magnatskogo vijska ye Severin Nalivajko Div takozhKozacka kinnotaDzherelaWladyslaw Lozinski Prawem i lewem Obyczaje na Czerwonej Rusi w pierwszej polowie XIX wieku Wydawca Iskry Warszawa 2005 ISBN 83 207 1769 8 Wladyslaw Tomkiewicz Jeremi Wisniowiecki 1612 1651 Warszawa 1933