Арраський договір — угода, укладена 20 вересня 1435 року, між королем Франції Карлом VII і Філіппом III Бургундським в ході Столітньої війни.
Арраська угода | |
---|---|
Тип | мирна угода |
Підписано | 20 вересня 1435 року |
Місце | м. Аррас |
Підписанти | Королівство Франція і Бургундське герцогство |
Сторони | король Франції Карл VII Філіпп III Бургундський |
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHdMekE1TDBaeVlXNGxRek1sUVRkaGFYTmZOVEExTkNVeVExOW1iMnd1WHpnMkpUSkRYME52Ym1ZbFF6TWxRVGx5Wlc1alpYTmZaQ1V5TjBGeWNtRnpYeVV5T0RFME16VWxNamt1YW5Cbkx6RTJNSEI0TFVaeVlXNGxRek1sUVRkaGFYTmZOVEExTkNVeVExOW1iMnd1WHpnMkpUSkRYME52Ym1ZbFF6TWxRVGx5Wlc1alpYTmZaQ1V5TjBGeWNtRnpYeVV5T0RFME16VWxNamt1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
Франко-бургундські відносини
З часу проголошення Карла VII королем у 1422 році, його прихильники не залишали спроб примиритися з герцогом Бургундським і припинити громадянську війну. Теща Карла Іоланда Арагонська не шкодувала зусиль для досягнення цієї мети, і в 1422—1425 роках за посередництва Амедея VIII Савойського і Жана V Бретонського провела кілька мирних конференцій, результатом яких було підписання перемир'я, яке продовжувалось декілька разів.
Успіхи Жанни д'Арк значно зміцнили позиції Карла, і французький двір зробив Філіпу нові мирні пропозиції, але завзятість Орлеанської Діви, не схильної до компромісів, яка прагнула до військового вирішення конфлікту, затягнуло війну ще на кілька років. Пожертвувавши Жанною, французи змогли повернутися до дипломатичного тиску на Бургундію. 22 липня 1430 року було укладено франко-австрійський договір, спрямований проти герцога Бургундського. 11 червня бургіньйони Луї де Шалона і савойські війська, які намагалися захопити Дофіне, були вщент розгромлені в битві біля Антоне, після чого французькі найманці Родріго де Вільяндрандо протягом чотирьох років безперешкодно грабували бургундські землі Шаролє і Маконне.
Ці події переконали герцога Бургундського в необхідності зближення з Карлом. Англійці намагалися зміцнити своє становище, організувавши 16 грудня 1431 року коронацію Генріха VI в Парижі, але Філіпп Добрий її проігнорував, натомість підписавши 13 грудня в Ліллі шестирічне загальне перемир'я з французами. Посередником на переговорах був папський легат, кардинал Санта-Кроче Ніколо Альбергаті, єпископ Болоньї.
Англо-бургундські відносини
Згідно з угодою в Труа Філіпп III отримав значні території, і з тих пір зберігав вірність англійському союзу. Однак головним його мотивом була васальна присяга Ланкастеру і клятва помститися вбивцям батька, а прагнення зайняти таке ж становище при Генріху VI, яке Іоанн Безстрашний мав при Карлі Божевільному. Регент Франції Джон Бедфорд не дозволив цього, і між ним та Філіпом неодноразово виникали конфлікти. Якийсь час їх вдавалося залагоджувати завдяки Анні Бургундській, дружині регента і сестрі герцога Бургундського, але після її смерті в 1432 році відносини погіршувалися.
Французи в 1432—1433 роках зробили спроби дійти згоди з Англією, і герцог Бургундський розумів, що, залишившись осторонь від переговорів, може втратити свій вплив у Франції. В період панування при буржському дворі фаворита Жоржа де Ла Тремуя військові дії ледь не відновилися, але після того як Іоланда за допомогою конетабля де Рішмона повалила тимчасового правителя, переговори були продовжені.
Філіппа III, який прагнув чинити по лицарськи, бентежили юридичний і моральний сторони розриву з Англією, і тоді канцлер Бургундії Нікола Ролен нагадав йому, що, відповідно до положень Труаського договору, Генріх VI формально не мав прав на корону Франції.
Крім загрози з боку німецьких союзників Карла — імператора Сигізмунда і Фрідріха Австрійського — до союзу з Францією Філіпа спонукали і вимоги фламандських підданих, які страждали від втрати континентальних ринків. Існуючі раніше тісні торговельні зв'язки Нідерландів з Англією втратили своє значення, коли англійці налагодили власне ткацьке виробництво і фламандцям довелося почати імпортувати шерсть з Іспанії. Вони потребували миру з Францією для забезпечення безпечної торгівлі.
Арраський конгрес
У 1434—1435 роках в Амі та Невері за посередництва короля Рене Доброго були проведені попередні переговори між Філіппом III і французькими представниками — Реньо Шартрським і коннетаблем Рішмоном. Було вирішено зібрати мирну конференцію в Аррасі. Аби зробити бургундців більш поступливими, Карл повів свої війська в наступ. 9 травня 1435 року Етьєн де Віньоль та Потон де Сентрайль розбили біля Жерберуа армію графа Арундела, а 1 червня Іоанн Дюнуа зайняв Сен-Дені, поблизу Парижу. Герцог Бургундський прибув до столиці, аби оцінити становище. Парижани залишалися вірні йому, але місто занепадало під владою англійців і жителі просили про укладення миру.
Філіпп направив до двору Генріха VI послання, в якому рекомендував припинити війну, яка вже не може принести перемоги, і сісти за стіл переговорів. Побоюючись сепаратного франко-бургундського договору, англійський уряд послав до Арраса своїх представників. Крім цього, на конференцію прибули посланці Рене Доброго, герцогів Орлеанського, Бретонського і Алансонського, а також депутації французьких міст і Паризького університету. Очолили конгрес, що відкрився 5 серпня 1435 року, папський представник кардинал Санта-Кроче і посланник ворожого Папі Базельського собору кардинал Кіпрський Гуго де Лузіньян .
Англійську делегацію очолював старий кардинал Генрі Бофорт, а до її складу входили Джон Кемп, архієпископ Йоркський, Вільям де Ла Поль, граф Саффолк і єпископ П'єр Кошон. Французькі представники Карл I де Бурбон, Реньо Шартрський і коннетабль зробили англійцям щедру пропозицію — володіти Нормандією (без Мон-Сен-Мішеля) і Гієнью як леном від французького короля. Кардинал Бофорт 23 серпня представив пропозиції, сформульовані герцогом Бедфордом, який лежав на передсмертному одрі в Руані. Англійці погоджувалися залишити за Карлом землі, якими він володів на той момент, за умови принесенню омажа королю Генріху. Ці пропозиції не враховували політичних змін останніх років, і перш за все, факту помазання короля в Реймсі, і не могли бути основою для переговорів.
25 серпня війська Ла Гіра і Сентро провели військову демонстрацію, форсувавши Сомму і рушивши на Аррас. На вимогу Філіппа Доброго їх марш був зупинений, але герцогу дали зрозуміти, що настав час робити вибір. 1 вересня він організував бенкет на честь короля Англії, і наприкінці застілля відкликав Бофорта в сторону і повідомив, що через непримиренну позицію Англії більше не може залишатися її союзником. 6 вересня англійці покинули конгрес, 14-го помер Джон Бедфорд.
Бургундці, французи і папський легат кілька ночей проводили таємні консультації, а 11 вересня відновили конгрес. 20 вересня договір був укладений і ннаступного дня ратифікований .
Арраська угода
Карлу VII довелося піти на приниження і через свого представника просити у герцога вибачення за вбивство його батька, вчинене арманьяками. Король заявляв про свою невинність і обіцяв покарати вбивць. При цьому вирішили не згадувати, що ще раніше сам Іоанн Безстрашний організував вбивство Луї Орлеанського, і потім, цілком закономірно, був убитий в результаті звичайної феодальної вендети.
Французькому двору довелося піти на великі територіальні поступки. Герцогу Бургундському віддали графства Осер і Макон, шателенії Бар-сюр-Сен, Перон, Руа і Мондідьє, а також міста на Соммі, що займали стратегічне положення на кордоні французьких володінь і бургундського Артуа. За королем залишалося право викупу цих міст за 400 тисяч екю. Французи повинні були виплатити герцогу контрибуцію, для забезпечення якої йому передавалася Пікардія. Крім цього, Філіпп Добрий до кінця життя звільнявся від принесення омажу, що ставило його в привілейоване становище .
Наслідки
Арраська угода завершила громадянську війну у Франції. Перехід герцога Бургундського до табору французького короля позбавив англійців останніх шансів на перемогу. Уже навесні 1436 року війська Карла VII за підтримки бургундців майже без опору опанували Парижем, після чого кілька років проводили наступальні операції в Іль-де-Франсі та Гієні. Англії довелося піти на переговори, що завершилися підписанням 1444 року Турського перемир'я.
Арраський договір став основою франко-бургундського союзу, який проіснував до кінця 1460-х років. У 1463 році Людовик XI викупив міста на Соммі, що викликало лють графа де Шароле, який не був таким розважливим як його батько, і той примкнув до Ліги суспільного блага. За умовами Конфланського миру 1465 року долина Сомма повернулася під владу Бургундії.
Арраський договір був підтверджений угодою в Перонні в 1468 році і припинив дію із загибеллю Бургундської держави після битви під Нансі.
Коментарі
- Перруа, с. 373. В документе говорилось о наследовании короны его отцом, Генрихом V, и не было упомянуто о возможном потомстве. Поскольку Генрих V так и не получил корону Франции, его сыну нечего было наследовать. Это упущение позволило дофину Карлу провозгласить себя королём, при том, что формально он был отстранён от наследования
Примітки
- Les grands traités de la guerre de Cent Ans, 1889, с. 116—117.
- Фавье, 2009, с. 497.
- Фавье, 2009, с. 517.
- Перруа, 2002, с. 372—373.
- Les grands traités de la guerre de Cent Ans, 1889, с. 117—118.
- Фавье, 2009, с. 522.
- Фавье, 2009, с. 523.
- Фавье, 2009, с. 524.
- Фавье, 2009, с. 525.
- Фавье, 2009, с. 526.
- Перруа, 2002, с. 376.
- Перруа, 2002, с. 376—377.
- Фавье, 2009, с. 527.
Література
- Les grands traités de la guerre de Cent Ans. — P.: Picard, 1889.
- Перруа Э. Столетняя война. — СПб.: Евразия, 2002. — .
- Фавье Ж. Столетняя война. — СПб.: Евразия, 2009. — .
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Arraskij dogovir ugoda ukladena 20 veresnya 1435 roku mizh korolem Franciyi Karlom VII i Filippom III Burgundskim v hodi Stolitnoyi vijni Arraska ugodaTipmirna ugodaPidpisano20 veresnya 1435 rokuMiscem ArrasPidpisantiKorolivstvo Franciya i Burgundske gercogstvoStoronikorol Franciyi Karl VII Filipp III BurgundskijU Vikipediyi ye statti pro inshi znachennya cogo termina Arraska ugoda Ilyustraciya XV stolittya z Vigiles de Charles VII iz zobrazhennyam ukladennya Arraskoyi ugodiFranko burgundski vidnosiniZ chasu progoloshennya Karla VII korolem u 1422 roci jogo prihilniki ne zalishali sprob primiritisya z gercogom Burgundskim i pripiniti gromadyansku vijnu Tesha Karla Iolanda Aragonska ne shkoduvala zusil dlya dosyagnennya ciyeyi meti i v 1422 1425 rokah za poserednictva Amedeya VIII Savojskogo i Zhana V Bretonskogo provela kilka mirnih konferencij rezultatom yakih bulo pidpisannya peremir ya yake prodovzhuvalos dekilka raziv Uspihi Zhanni d Ark znachno zmicnili poziciyi Karla i francuzkij dvir zrobiv Filipu novi mirni propoziciyi ale zavzyatist Orleanskoyi Divi ne shilnoyi do kompromisiv yaka pragnula do vijskovogo virishennya konfliktu zatyagnulo vijnu she na kilka rokiv Pozhertvuvavshi Zhannoyu francuzi zmogli povernutisya do diplomatichnogo tisku na Burgundiyu 22 lipnya 1430 roku bulo ukladeno franko avstrijskij dogovir spryamovanij proti gercoga Burgundskogo 11 chervnya burginjoni Luyi de Shalona i savojski vijska yaki namagalisya zahopiti Dofine buli vshent rozgromleni v bitvi bilya Antone pislya chogo francuzki najmanci Rodrigo de Vilyandrando protyagom chotiroh rokiv bezpereshkodno grabuvali burgundski zemli Sharolye i Makonne Ci podiyi perekonali gercoga Burgundskogo v neobhidnosti zblizhennya z Karlom Anglijci namagalisya zmicniti svoye stanovishe organizuvavshi 16 grudnya 1431 roku koronaciyu Genriha VI v Parizhi ale Filipp Dobrij yiyi proignoruvav natomist pidpisavshi 13 grudnya v Lilli shestirichne zagalne peremir ya z francuzami Poserednikom na peregovorah buv papskij legat kardinal Santa Kroche Nikolo Albergati yepiskop Bolonyi Anglo burgundski vidnosiniZgidno z ugodoyu v Trua Filipp III otrimav znachni teritoriyi i z tih pir zberigav virnist anglijskomu soyuzu Odnak golovnim jogo motivom bula vasalna prisyaga Lankasteru i klyatva pomstitisya vbivcyam batka a pragnennya zajnyati take zh stanovishe pri Genrihu VI yake Ioann Bezstrashnij mav pri Karli Bozhevilnomu Regent Franciyi Dzhon Bedford ne dozvoliv cogo i mizh nim ta Filipom neodnorazovo vinikali konflikti Yakijs chas yih vdavalosya zalagodzhuvati zavdyaki Anni Burgundskij druzhini regenta i sestri gercoga Burgundskogo ale pislya yiyi smerti v 1432 roci vidnosini pogirshuvalisya Francuzi v 1432 1433 rokah zrobili sprobi dijti zgodi z Angliyeyu i gercog Burgundskij rozumiv sho zalishivshis ostoron vid peregovoriv mozhe vtratiti svij vpliv u Franciyi V period panuvannya pri burzhskomu dvori favorita Zhorzha de La Tremuya vijskovi diyi led ne vidnovilisya ale pislya togo yak Iolanda za dopomogoyu konetablya de Rishmona povalila timchasovogo pravitelya peregovori buli prodovzheni Filippa III yakij pragnuv chiniti po licarski bentezhili yuridichnij i moralnij storoni rozrivu z Angliyeyu i todi kancler Burgundiyi Nikola Rolen nagadav jomu sho vidpovidno do polozhen Truaskogo dogovoru Genrih VI formalno ne mav prav na koronu Franciyi Krim zagrozi z boku nimeckih soyuznikiv Karla imperatora Sigizmunda i Fridriha Avstrijskogo do soyuzu z Franciyeyu Filipa sponukali i vimogi flamandskih piddanih yaki strazhdali vid vtrati kontinentalnih rinkiv Isnuyuchi ranishe tisni torgovelni zv yazki Niderlandiv z Angliyeyu vtratili svoye znachennya koli anglijci nalagodili vlasne tkacke virobnictvo i flamandcyam dovelosya pochati importuvati sherst z Ispaniyi Voni potrebuvali miru z Franciyeyu dlya zabezpechennya bezpechnoyi torgivli Arraskij kongresU 1434 1435 rokah v Ami ta Neveri za poserednictva korolya Rene Dobrogo buli provedeni poperedni peregovori mizh Filippom III i francuzkimi predstavnikami Reno Shartrskim i konnetablem Rishmonom Bulo virisheno zibrati mirnu konferenciyu v Arrasi Abi zrobiti burgundciv bilsh postuplivimi Karl poviv svoyi vijska v nastup 9 travnya 1435 roku Etyen de Vinol ta Poton de Sentrajl rozbili bilya Zherberua armiyu grafa Arundela a 1 chervnya Ioann Dyunua zajnyav Sen Deni poblizu Parizhu Gercog Burgundskij pribuv do stolici abi ociniti stanovishe Parizhani zalishalisya virni jomu ale misto zanepadalo pid vladoyu anglijciv i zhiteli prosili pro ukladennya miru Filipp napraviv do dvoru Genriha VI poslannya v yakomu rekomenduvav pripiniti vijnu yaka vzhe ne mozhe prinesti peremogi i sisti za stil peregovoriv Poboyuyuchis separatnogo franko burgundskogo dogovoru anglijskij uryad poslav do Arrasa svoyih predstavnikiv Krim cogo na konferenciyu pribuli poslanci Rene Dobrogo gercogiv Orleanskogo Bretonskogo i Alansonskogo a takozh deputaciyi francuzkih mist i Parizkogo universitetu Ocholili kongres sho vidkrivsya 5 serpnya 1435 roku papskij predstavnik kardinal Santa Kroche i poslannik vorozhogo Papi Bazelskogo soboru kardinal Kiprskij Gugo de Luzinyan Anglijsku delegaciyu ocholyuvav starij kardinal Genri Bofort a do yiyi skladu vhodili Dzhon Kemp arhiyepiskop Jorkskij Vilyam de La Pol graf Saffolk i yepiskop P yer Koshon Francuzki predstavniki Karl I de Burbon Reno Shartrskij i konnetabl zrobili anglijcyam shedru propoziciyu voloditi Normandiyeyu bez Mon Sen Mishelya i Giyenyu yak lenom vid francuzkogo korolya Kardinal Bofort 23 serpnya predstaviv propoziciyi sformulovani gercogom Bedfordom yakij lezhav na peredsmertnomu odri v Ruani Anglijci pogodzhuvalisya zalishiti za Karlom zemli yakimi vin volodiv na toj moment za umovi prinesennyu omazha korolyu Genrihu Ci propoziciyi ne vrahovuvali politichnih zmin ostannih rokiv i persh za vse faktu pomazannya korolya v Rejmsi i ne mogli buti osnovoyu dlya peregovoriv 25 serpnya vijska La Gira i Sentro proveli vijskovu demonstraciyu forsuvavshi Sommu i rushivshi na Arras Na vimogu Filippa Dobrogo yih marsh buv zupinenij ale gercogu dali zrozumiti sho nastav chas robiti vibir 1 veresnya vin organizuvav benket na chest korolya Angliyi i naprikinci zastillya vidklikav Boforta v storonu i povidomiv sho cherez neprimirennu poziciyu Angliyi bilshe ne mozhe zalishatisya yiyi soyuznikom 6 veresnya anglijci pokinuli kongres 14 go pomer Dzhon Bedford Burgundci francuzi i papskij legat kilka nochej provodili tayemni konsultaciyi a 11 veresnya vidnovili kongres 20 veresnya dogovir buv ukladenij i nnastupnogo dnya ratifikovanij Arraska ugodaKarlu VII dovelosya piti na prinizhennya i cherez svogo predstavnika prositi u gercoga vibachennya za vbivstvo jogo batka vchinene armanyakami Korol zayavlyav pro svoyu nevinnist i obicyav pokarati vbivc Pri comu virishili ne zgaduvati sho she ranishe sam Ioann Bezstrashnij organizuvav vbivstvo Luyi Orleanskogo i potim cilkom zakonomirno buv ubitij v rezultati zvichajnoyi feodalnoyi vendeti Francuzkomu dvoru dovelosya piti na veliki teritorialni postupki Gercogu Burgundskomu viddali grafstva Oser i Makon shateleniyi Bar syur Sen Peron Rua i Mondidye a takozh mista na Sommi sho zajmali strategichne polozhennya na kordoni francuzkih volodin i burgundskogo Artua Za korolem zalishalosya pravo vikupu cih mist za 400 tisyach ekyu Francuzi povinni buli viplatiti gercogu kontribuciyu dlya zabezpechennya yakoyi jomu peredavalasya Pikardiya Krim cogo Filipp Dobrij do kincya zhittya zvilnyavsya vid prinesennya omazhu sho stavilo jogo v privilejovane stanovishe NaslidkiArraska ugoda zavershila gromadyansku vijnu u Franciyi Perehid gercoga Burgundskogo do taboru francuzkogo korolya pozbaviv anglijciv ostannih shansiv na peremogu Uzhe navesni 1436 roku vijska Karla VII za pidtrimki burgundciv majzhe bez oporu opanuvali Parizhem pislya chogo kilka rokiv provodili nastupalni operaciyi v Il de Fransi ta Giyeni Angliyi dovelosya piti na peregovori sho zavershilisya pidpisannyam 1444 roku Turskogo peremir ya Arraskij dogovir stav osnovoyu franko burgundskogo soyuzu yakij proisnuvav do kincya 1460 h rokiv U 1463 roci Lyudovik XI vikupiv mista na Sommi sho viklikalo lyut grafa de Sharole yakij ne buv takim rozvazhlivim yak jogo batko i toj primknuv do Ligi suspilnogo blaga Za umovami Konflanskogo miru 1465 roku dolina Somma povernulasya pid vladu Burgundiyi Arraskij dogovir buv pidtverdzhenij ugodoyu v Peronni v 1468 roci i pripiniv diyu iz zagibellyu Burgundskoyi derzhavi pislya bitvi pid Nansi KomentariPerrua s 373 V dokumente govorilos o nasledovanii korony ego otcom Genrihom V i ne bylo upomyanuto o vozmozhnom potomstve Poskolku Genrih V tak i ne poluchil koronu Francii ego synu nechego bylo nasledovat Eto upushenie pozvolilo dofinu Karlu provozglasit sebya korolyom pri tom chto formalno on byl otstranyon ot nasledovaniyaPrimitkiLes grands traites de la guerre de Cent Ans 1889 s 116 117 Fave 2009 s 497 Fave 2009 s 517 Perrua 2002 s 372 373 Les grands traites de la guerre de Cent Ans 1889 s 117 118 Fave 2009 s 522 Fave 2009 s 523 Fave 2009 s 524 Fave 2009 s 525 Fave 2009 s 526 Perrua 2002 s 376 Perrua 2002 s 376 377 Fave 2009 s 527 LiteraturaLes grands traites de la guerre de Cent Ans P Picard 1889 Perrua E Stoletnyaya vojna SPb Evraziya 2002 ISBN 5 8071 0109 X Fave Zh Stoletnyaya vojna SPb Evraziya 2009 ISBN 978 5 91852 004 8