Іван Спиридонович Абрамов (24 червня 1874, Вороніж, Чернігівська губернія — 3 травня 1960) — український краєзнавець, фольклорист, педагог .
Абрамов Іван Спиридонович | |
---|---|
![]() | |
Народився | 24 червня 1874 Вороніж, Воронізька волость, Глухівський повіт, Чернігівська губернія, Російська імперія |
Помер | 3 травня 1960 (85 років) |
Країна | ![]() ![]() |
Діяльність | педагог |
Біографія
Фольклорні праці
У 1904 р. була опублікована святкова комедія «Цар Максиміліан», записана Абрамовим у рідному Воронежі. Комедія ставилася російською мовою, але з впливом діалектів. Існує версія, що місцеве населення запозичило цю комедію у сусідньому містечку Шостці.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2ZFdzdmRHaDFiV0l2Tnk4M1ppOGxSREFsT1RBbFJEQWxRakVsUkRFbE9EQWxSREFsUWpBbFJEQWxRa01sUkRBbFFrVWxSREFsUWpKZkpVUXdKVUkzWHlWRU1DVkNOQ1ZFTVNVNE1DVkVNU1U0TXlWRU1DVkNOaVZFTUNWQ09DVkVNQ1ZDUkNWRU1DVkNSU1ZFTVNVNFJTNXFjR2N2TWpJd2NIZ3RKVVF3SlRrd0pVUXdKVUl4SlVReEpUZ3dKVVF3SlVJd0pVUXdKVUpESlVRd0pVSkZKVVF3SlVJeVh5VkVNQ1ZDTjE4bFJEQWxRalFsUkRFbE9EQWxSREVsT0RNbFJEQWxRallsUkRBbFFqZ2xSREFsUWtRbFJEQWxRa1VsUkRFbE9FVXVhbkJuLmpwZw==.jpg)
У 1905р. в журналі «Живая старина» І. Абрамов надрукував великий етнографічний нарис «Черниговские малороссы. Быт и песни населения Глуховского уезда Черниговской губернии». Цього ж року у Петербурзі ця робота вийшла окремою книжкою. «Черниговские малороссы» — це історична пам’ятка Сумщини, що відображає побут і пісні містечка Вороніж, знайомить читача з історією культури місцевого населення, одягом, весільним обрядом, колядками, щедрівками, іграми, народними прикметами, замовляннями та іншим.
У передмові Абрамов писав:
Малороссы Глуховского уезда, самого восточного уезда Черниговской губ., представляют несомненный интерес для исследования народного быта». Також у передмові автор подав легенду про назву містечка. У ній йшлося про те, що в лісі водилося багато вороння, від чого місто, начебто, і отримало назву Вороніж.
Дослідник звертає увагу на особливості діалектної вимови мешканців цього регіону, зокрема, на те, що в мовленні його земляків «і» замінюється звуком «у» (замість «кіт» тут промовляється — «кут», «він» — «вун», «кінь» — «кунь» і т.д. )
Велику увагу приділив І.Абрамов і народному одягу. Ось що писав автор стосовно цього:
Верхней одеждой мужчин является «свита», т.е. кафтан из домашнего сукна или схожая со свитой «черкасиновая козачка» из некупной фабричной материи. На ногах «чоботы», на голове самодельный войлочный «шаламок» или купленная на ярмарке у приезжего шапошника шапка; нижняя одежда холщовая, домашнего изготовления. Замужние женщины любят носить белые свитки (юбки) из домашнего сукна, какие часто встречаются у белорусов.
У розділі «Песни» І. Абрамов підкреслював, що народну поезію слід розглядати без відриву від побуту населення, від історичної долі того регіону, де пісня народилася. Велику кількість пісень надали автору уродженці містечка Вороніж М.С. Абрамов, Є.Є. Власова, А.П. Косарь. Подано у розділі такі тематичні групи пісень: «О взаимоотношении двух полов», «О семейном разладе», а також «великорусские песни, которые проникают сюда через солдат и рабочих». У наступному розділі «Обжинки» автор пише:
«Жнива» начинаются после праздника Петра и Павла и оканчиваются, приблизительно во второй половине июля. То и дело село оглашается протяжными песнями; это возвращающиеся с поля жнецы празднуют «обжинки», т. е. окончание жатвы.
І. Абрамов наводить пісні, які співалися при цьому: «Одчиняй, пане, ворота», «Дожинаєм до межі», «Шо в нашого пана голова кучерява», «Ой, чиє то поле задрімало» тощо.
У розділі «Свадьба» автор описує обряд весілля від сватання до третього дня, тобто до його завершення, наводить пісні, які супроводжують цей обряд.
У наступному розділі «Крестины» автор подає обряд хрещення дитини та відповідні пісні.
Наступний розділ «Колядки та щедрівки» присвячений зимовим обрядам. І.Абрамов пише:
Зимний сезон богаче празднествами и песнями, чем летние дни… Накануне Рождества девушки и подростки колядуют, под новый год щедруют.
І наводить різноманітні колядки та щедрівки. Також сюди включена згадана вище святкова комедія «Цар Максиміліан»
У розділі «Засивание» описано обряд засівання, який виконувався малими хлопчиками, наводяться примовки, які при цьому виконувалися.
Цікавим є розділ «Масленица», де автор подає відомості про цей обряд:
Особенно шумно и разгульно проводится «масляна». В это время по селам начинается повальное пьянство. В понедельник, после «заговин» бабы несут продавать на базар сыр, масло, сметану и т.п. Потом собираются в избу до какой-нибудь гостеприимной «кумы», покупают в складчину водку, пекут блины и варят вареники. Ходят также из избы в избу и поют песни.
Наприкінці книги автор вказує на головну причину, яка «мешает проникнуть лучам света в темное царство украинского народа». Такою причиною, на думку автора, є заборона мати школи і книги рідною мовою.
Праця І. Абрамова «Черниговские малороссы» залишилася в історії фольклористики Сумщини цінним свідченням народної культури, звичаїв і побуту наших предків.
Репресії
У 1933 р. 9 жовтня І. Абрамов арештований, на той час проживав у Ленінграді, працював у Центральному музеї літератури. 2 квітня 1934 р. особливим відділком при Колегії ОДПУ звинувачений за ст.. 58-10, 11. за справою «Дело славистов» до 3 років заслання. Реабілітований 28 листопада 1956 р.
Останні роки життя
До останньої миті дослідник не полишав пера. У шосткінській газеті «Зоря» він вміщував статті фольклористичного та етнографічного характеру. Про їх спрямування говорять їх назви: «З спогадів про минуле», «Скарбниці народної творчості», «Безправна доля жінки в піснях минулого», «Воронізькі кургани — пам’ятники старовини», «Воронізькі краєзнавці» та ін..
Значення Абрамова фольклориста
Значення фольклористичної діяльності І. Абрамова полягає в тому, що він своїми працями показав багатство і красу народної творчості Глухівщини. Особливістю його праці «Черниговские малороссы» є спроба максимально повної фіксації фольклору однієї окремо взятої місцевості.
Наукові праці
1. Край Тараса Бульбы (История школьной экскурсии). – Спб., 1902. – 32 с.
2. В культурном скиту (Среди неплюевцев). – 1-е изд. – Спб. : Труд, 1902. – 127 с.
3. «Царь Максимилиан» (святочная комедия). // Известия отделения русского языка и словесности. Имп. Академии наук. Т. ІХ, кн. 3. – 1904. – С. 266–298.
4. «Царь Максимилиан» (святочная комедия). – Спб., 1904. – 33 с.
5. Черниговские малороссы. Быт и песни населения Глуховского уезда (этнографический очерк). – Спб., 1905. – 41 с.
6. Деревенские очерки. – Спб., 1907. – 36 с.
7. О Курских саянах (Этнографический очерк). – Спб., 1907. – 18 с.
8. Поездка в Стародубье. – Спб., 1910. – 16 с.
9. Что говорят забытые могилы. – Спб., 1912.
10. В культурном скиту (Об одной процветающей коммунистической общине). – 2-е изд. – Спб. : Жизнь и знание, 1914. – 99 с.
11. Под родным солнцем. – Спб. : Жизнь и знание, 1914 (1915). – 293 с.
12. Дзенс-Литовский А. И., Абрамов И. С. Познание местного края. – Ленинград : Колос, 1925. – 180 с.
13. Что говорят забытые могилы. – 2-е изд. – Спб. : Жизнь и знание, 1927. – 176 с.
14. Абрамов И., Кожин М. Народний лубок второй половины ХІХ века и современность. – Л., 1929.
15. Поездка в Стародубье // Материалы к истории и изучению русского сектанства и старообрядчества. – 1910. – Вип. 3.
16. Літописний Вороніж на Чернігівщині // Ювілейний збірник на пошану академіка Д. І. Багалія. – К., 1927. – С. 462–468.
17. «Зелений шум!» М. О. Максимовича та М. О. Некрасова // Науковий збірник Ленінградського товариства дослідників української історії, письменства та мови. Вип. 1. – К., 1928. – С. 51–52.
18. Розшуки про П. О. Куліша й його батьківщину // Науковий збірник Ленінградського товариства дослідників української історії, письменства та мови. – К., 1931. – С. 45– 51.
19. Происхождение стихотворения Некрасова «Зеле-ный шум» // Звенья. – М.–Л., 1935. – С. 476–477.
Статті в періодичній пресі
1. Битва з татарами : з далекого минулого Сумщини // Більшовицька зброя. – 1944. – 26 груд.
2. Любіть книги, купуйте їх для особистих бібліотек // Зоря (Шостка). – 1949. – 29 листоп.
3. Минуле і сучасне селища Вороніж // Ленінська правда (Суми). – 1954. – 10 берез. – С. 3.
4. Збірник творів стародавньої літератури // Зоря. – 1958. – 31 січ.
5. З спогадів про минуле // Зоря. –1958. – 5 трав.
6. Скарбниця народної творчості // Зоря. – 1958. – 11 трав.
7. Як шанували І. С. Тургенєва колись // Зоря. – 1958. – 3 верес.
8. Безправна доля жінки в піснях минулого // Зоря. – 1959. – 8 берез.
9. Воронізькі кургани – пам’ятники старовини // Зоря. – 1959. – 31 трав.
10. Старовинна бувальщина воронізьких лісів // Зоря. – 1959. – 14 черв.
11. Жорстокий Сотник (з минулого селища Вороніж) // Зоря. – 1959. – 12 лип.
12. Пани і кріпаки // Зоря. – 1959. – 29 лип. 52. Містечко у ХІХ столітті // Зоря. – 1959. – 2 серп.
13. Народний месник Гаркуша // Зоря. – 1959. – 9 серп.
14. Воронізькі прялі // Зоря. – 1959. – 23 серп.
15. Наші видатні земляки // Зоря. – 1959. – 4 верес.
16. Воронізькі краєзнавці // Зоря. – 1959. – 20 верес.
17. Краєзнавчий куточок у селищній бібліотеці // Ленінська правда. – 1959. – 30 верес. – С. 3.
18. Про вірші поета-земляка // Зоря. – 1959. – 25 жовт.
19. Як пан сватався // Зоря. – 1959. – 5 груд.
20. Слово про Чехова // Зоря. – 1959. – 19 груд.
21. Святий обман (з воронізького фольклору) // Зоря. – 1960. – 9 січ. – С. 3.
22. Пияцтво – споконвічний ворог сім’ї (по матеріалах воронізьких пісень) // Зоря. – 1960. – 16 лют. – С. 4.
23. Розшуки «підбурливих» рукописних творів Шевченка в 1847 році // Ленінська правда. – 1960. – 10 квіт. – С. 4.
Література
- П’ятаченко С.В. Сумщина в народознавчих публікаціях XIX — поч. ХХ ст.. // Використання народознавчого матеріалу в навчально-виховному процесі: Навч. посібник — Глухів 1993, 1993. – С. 25-28.
- П’ятаченко С. В. Фольклористична спадщина Івана Абрамова [Текст] // Філологічні науки : збірник наукових праць / МОН України ; редкол.: В. В. Герман, П. І. Білоусенко, Ю. А. Зацний та ін. – Суми : СумДПУ ім. А.С.Макаренка, 2007. – Ч. 2. – С. 215–219.
- П’ятаченко С. В. Народна культура саянів у дослідженні І.С.Абрамова // Теоретичні питання культури, освіти та виховання: Збірник наукових праць. Випуск 32 / За заг. редакцією академіка АПН України Євтуха М.Б., укладач О.В.Михайличенко. – К.: Вид. центр КНЛУ, 2007. – С. 83-85.
- Рязанова Т. Іван Спиридонович Абрамов. До 50-річниці з дня смерті видатного вченого// Полісся. – Шостка, 2010. – 5 серпня.
- Спогади Олени Денисівни Волкової (Абрамової) про свого дядька Абрамова Івана Спиридоновича // Полісся. – Шостка, 2010. – 5 серпня.
- Терлецький В.В. З берегів Шостки. — Суми, 1995.
- Терлецький В. Фольклорист, етнограф, краєзнавець // Советское Полесье — 1993. — 11 декабря. — С. 2.
- Терлецький В. В. Фольклорно-етнографічні записи в с. Вороніж на Сумщині // Народна творчість та етнографія. — 1978. — № 2. — С. 72-75. Терлецький В. Дослідник з Воронежа. – Суми : Собор, 1997. – 64 с.
Джерела
- Абрамов І.С. З історії та культури селища Вороніж: Фольклорно-етнографічні та краєзнавчі нариси / Упорядкув., передм., прим. С. В. П’ятаченка. – Суми: Вид-во «МакДен», 2007. – 132 с.
- П’ятаченко С.В. Народна культура саянів у дослідженні Івана Абрамова // Народна творчість та етнографія. – 2013. - № 4. - С.35-39.
- Пантелеймон Куліш та його воронезьке оточення у дослідженнях І.С. Абрамова [ 21 січня 2022 у Wayback Machine.]
- Історія Кролевецького ткацтва [ 4 березня 2016 у Wayback Machine.]
- .
- Сіверщина на фото Івана Абрамова 1905 року. localhistory.org.ua (укр.). Процитовано 2 червня 2024.
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
U Vikipediyi ye statti pro inshih lyudej iz prizvishem Abramov Ivan Spiridonovich Abramov 24 chervnya 1874 1874 06 24 Voronizh Chernigivska guberniya 3 travnya 1960 1960 05 03 ukrayinskij krayeznavec folklorist pedagog Abramov Ivan SpiridonovichNarodivsya24 chervnya 1874 1874 06 24 Voronizh Voronizka volost Gluhivskij povit Chernigivska guberniya Rosijska imperiyaPomer3 travnya 1960 1960 05 03 85 rokiv Krayina SRSR Rosijska imperiyaDiyalnistpedagogBiografiyaFolklorni praci U 1904 r bula opublikovana svyatkova komediya Car Maksimilian zapisana Abramovim u ridnomu Voronezhi Komediya stavilasya rosijskoyu movoyu ale z vplivom dialektiv Isnuye versiya sho misceve naselennya zapozichilo cyu komediyu u susidnomu mistechku Shostci Abramov I S z druzhinoyu U 1905r v zhurnali Zhivaya starina I Abramov nadrukuvav velikij etnografichnij naris Chernigovskie malorossy Byt i pesni naseleniya Gluhovskogo uezda Chernigovskoj gubernii Cogo zh roku u Peterburzi cya robota vijshla okremoyu knizhkoyu Chernigovskie malorossy ce istorichna pam yatka Sumshini sho vidobrazhaye pobut i pisni mistechka Voronizh znajomit chitacha z istoriyeyu kulturi miscevogo naselennya odyagom vesilnim obryadom kolyadkami shedrivkami igrami narodnimi prikmetami zamovlyannyami ta inshim U peredmovi Abramov pisav Malorossy Gluhovskogo uezda samogo vostochnogo uezda Chernigovskoj gub predstavlyayut nesomnennyj interes dlya issledovaniya narodnogo byta Takozh u peredmovi avtor podav legendu pro nazvu mistechka U nij jshlosya pro te sho v lisi vodilosya bagato voronnya vid chogo misto nachebto i otrimalo nazvu Voronizh Doslidnik zvertaye uvagu na osoblivosti dialektnoyi vimovi meshkanciv cogo regionu zokrema na te sho v movlenni jogo zemlyakiv i zaminyuyetsya zvukom u zamist kit tut promovlyayetsya kut vin vun kin kun i t d Veliku uvagu pridiliv I Abramov i narodnomu odyagu Os sho pisav avtor stosovno cogo Verhnej odezhdoj muzhchin yavlyaetsya svita t e kaftan iz domashnego sukna ili shozhaya so svitoj cherkasinovaya kozachka iz nekupnoj fabrichnoj materii Na nogah choboty na golove samodelnyj vojlochnyj shalamok ili kuplennaya na yarmarke u priezzhego shaposhnika shapka nizhnyaya odezhda holshovaya domashnego izgotovleniya Zamuzhnie zhenshiny lyubyat nosit belye svitki yubki iz domashnego sukna kakie chasto vstrechayutsya u belorusov U rozdili Pesni I Abramov pidkreslyuvav sho narodnu poeziyu slid rozglyadati bez vidrivu vid pobutu naselennya vid istorichnoyi doli togo regionu de pisnya narodilasya Veliku kilkist pisen nadali avtoru urodzhenci mistechka Voronizh M S Abramov Ye Ye Vlasova A P Kosar Podano u rozdili taki tematichni grupi pisen O vzaimootnoshenii dvuh polov O semejnom razlade a takozh velikorusskie pesni kotorye pronikayut syuda cherez soldat i rabochih U nastupnomu rozdili Obzhinki avtor pishe Zhniva nachinayutsya posle prazdnika Petra i Pavla i okanchivayutsya priblizitelno vo vtoroj polovine iyulya To i delo selo oglashaetsya protyazhnymi pesnyami eto vozvrashayushiesya s polya zhnecy prazdnuyut obzhinki t e okonchanie zhatvy I Abramov navodit pisni yaki spivalisya pri comu Odchinyaj pane vorota Dozhinayem do mezhi Sho v nashogo pana golova kucheryava Oj chiye to pole zadrimalo tosho U rozdili Svadba avtor opisuye obryad vesillya vid svatannya do tretogo dnya tobto do jogo zavershennya navodit pisni yaki suprovodzhuyut cej obryad U nastupnomu rozdili Krestiny avtor podaye obryad hreshennya ditini ta vidpovidni pisni Nastupnij rozdil Kolyadki ta shedrivki prisvyachenij zimovim obryadam I Abramov pishe Zimnij sezon bogache prazdnestvami i pesnyami chem letnie dni Nakanune Rozhdestva devushki i podrostki kolyaduyut pod novyj god shedruyut I navodit riznomanitni kolyadki ta shedrivki Takozh syudi vklyuchena zgadana vishe svyatkova komediya Car Maksimilian U rozdili Zasivanie opisano obryad zasivannya yakij vikonuvavsya malimi hlopchikami navodyatsya primovki yaki pri comu vikonuvalisya Cikavim ye rozdil Maslenica de avtor podaye vidomosti pro cej obryad Osobenno shumno i razgulno provoditsya maslyana V eto vremya po selam nachinaetsya povalnoe pyanstvo V ponedelnik posle zagovin baby nesut prodavat na bazar syr maslo smetanu i t p Potom sobirayutsya v izbu do kakoj nibud gostepriimnoj kumy pokupayut v skladchinu vodku pekut bliny i varyat vareniki Hodyat takzhe iz izby v izbu i poyut pesni Naprikinci knigi avtor vkazuye na golovnu prichinu yaka meshaet proniknut lucham sveta v temnoe carstvo ukrainskogo naroda Takoyu prichinoyu na dumku avtora ye zaborona mati shkoli i knigi ridnoyu movoyu Pracya I Abramova Chernigovskie malorossy zalishilasya v istoriyi folkloristiki Sumshini cinnim svidchennyam narodnoyi kulturi zvichayiv i pobutu nashih predkiv Represiyi U 1933 r 9 zhovtnya I Abramov areshtovanij na toj chas prozhivav u Leningradi pracyuvav u Centralnomu muzeyi literaturi 2 kvitnya 1934 r osoblivim viddilkom pri Kolegiyi ODPU zvinuvachenij za st 58 10 11 za spravoyu Delo slavistov do 3 rokiv zaslannya Reabilitovanij 28 listopada 1956 r Ostanni roki zhittya Do ostannoyi miti doslidnik ne polishav pera U shostkinskij gazeti Zorya vin vmishuvav statti folkloristichnogo ta etnografichnogo harakteru Pro yih spryamuvannya govoryat yih nazvi Z spogadiv pro minule Skarbnici narodnoyi tvorchosti Bezpravna dolya zhinki v pisnyah minulogo Voronizki kurgani pam yatniki starovini Voronizki krayeznavci ta in Znachennya Abramova folklorista Znachennya folkloristichnoyi diyalnosti I Abramova polyagaye v tomu sho vin svoyimi pracyami pokazav bagatstvo i krasu narodnoyi tvorchosti Gluhivshini Osoblivistyu jogo praci Chernigovskie malorossy ye sproba maksimalno povnoyi fiksaciyi folkloru odniyeyi okremo vzyatoyi miscevosti Naukovi praci 1 Kraj Tarasa Bulby Istoriya shkolnoj ekskursii Spb 1902 32 s 2 V kulturnom skitu Sredi neplyuevcev 1 e izd Spb Trud 1902 127 s 3 Car Maksimilian svyatochnaya komediya Izvestiya otdeleniya russkogo yazyka i slovesnosti Imp Akademii nauk T IH kn 3 1904 S 266 298 4 Car Maksimilian svyatochnaya komediya Spb 1904 33 s 5 Chernigovskie malorossy Byt i pesni naseleniya Gluhovskogo uezda etnograficheskij ocherk Spb 1905 41 s 6 Derevenskie ocherki Spb 1907 36 s 7 O Kurskih sayanah Etnograficheskij ocherk Spb 1907 18 s 8 Poezdka v Starodube Spb 1910 16 s 9 Chto govoryat zabytye mogily Spb 1912 10 V kulturnom skitu Ob odnoj procvetayushej kommunisticheskoj obshine 2 e izd Spb Zhizn i znanie 1914 99 s 11 Pod rodnym solncem Spb Zhizn i znanie 1914 1915 293 s 12 Dzens Litovskij A I Abramov I S Poznanie mestnogo kraya Leningrad Kolos 1925 180 s 13 Chto govoryat zabytye mogily 2 e izd Spb Zhizn i znanie 1927 176 s 14 Abramov I Kozhin M Narodnij lubok vtoroj poloviny HIH veka i sovremennost L 1929 15 Poezdka v Starodube Materialy k istorii i izucheniyu russkogo sektanstva i staroobryadchestva 1910 Vip 3 16 Litopisnij Voronizh na Chernigivshini Yuvilejnij zbirnik na poshanu akademika D I Bagaliya K 1927 S 462 468 17 Zelenij shum M O Maksimovicha ta M O Nekrasova Naukovij zbirnik Leningradskogo tovaristva doslidnikiv ukrayinskoyi istoriyi pismenstva ta movi Vip 1 K 1928 S 51 52 18 Rozshuki pro P O Kulisha j jogo batkivshinu Naukovij zbirnik Leningradskogo tovaristva doslidnikiv ukrayinskoyi istoriyi pismenstva ta movi K 1931 S 45 51 19 Proishozhdenie stihotvoreniya Nekrasova Zele nyj shum Zvenya M L 1935 S 476 477 Statti v periodichnij presi 1 Bitva z tatarami z dalekogo minulogo Sumshini Bilshovicka zbroya 1944 26 grud 2 Lyubit knigi kupujte yih dlya osobistih bibliotek Zorya Shostka 1949 29 listop 3 Minule i suchasne selisha Voronizh Leninska pravda Sumi 1954 10 berez S 3 4 Zbirnik tvoriv starodavnoyi literaturi Zorya 1958 31 sich 5 Z spogadiv pro minule Zorya 1958 5 trav 6 Skarbnicya narodnoyi tvorchosti Zorya 1958 11 trav 7 Yak shanuvali I S Turgenyeva kolis Zorya 1958 3 veres 8 Bezpravna dolya zhinki v pisnyah minulogo Zorya 1959 8 berez 9 Voronizki kurgani pam yatniki starovini Zorya 1959 31 trav 10 Starovinna buvalshina voronizkih lisiv Zorya 1959 14 cherv 11 Zhorstokij Sotnik z minulogo selisha Voronizh Zorya 1959 12 lip 12 Pani i kripaki Zorya 1959 29 lip 52 Mistechko u HIH stolitti Zorya 1959 2 serp 13 Narodnij mesnik Garkusha Zorya 1959 9 serp 14 Voronizki pryali Zorya 1959 23 serp 15 Nashi vidatni zemlyaki Zorya 1959 4 veres 16 Voronizki krayeznavci Zorya 1959 20 veres 17 Krayeznavchij kutochok u selishnij biblioteci Leninska pravda 1959 30 veres S 3 18 Pro virshi poeta zemlyaka Zorya 1959 25 zhovt 19 Yak pan svatavsya Zorya 1959 5 grud 20 Slovo pro Chehova Zorya 1959 19 grud 21 Svyatij obman z voronizkogo folkloru Zorya 1960 9 sich S 3 22 Piyactvo spokonvichnij vorog sim yi po materialah voronizkih pisen Zorya 1960 16 lyut S 4 23 Rozshuki pidburlivih rukopisnih tvoriv Shevchenka v 1847 roci Leninska pravda 1960 10 kvit S 4 Literatura P yatachenko S V Sumshina v narodoznavchih publikaciyah XIX poch HH st Vikoristannya narodoznavchogo materialu v navchalno vihovnomu procesi Navch posibnik Gluhiv 1993 1993 S 25 28 P yatachenko S V Folkloristichna spadshina Ivana Abramova Tekst Filologichni nauki zbirnik naukovih prac MON Ukrayini redkol V V German P I Bilousenko Yu A Zacnij ta in Sumi SumDPU im A S Makarenka 2007 Ch 2 S 215 219 P yatachenko S V Narodna kultura sayaniv u doslidzhenni I S Abramova Teoretichni pitannya kulturi osviti ta vihovannya Zbirnik naukovih prac Vipusk 32 Za zag redakciyeyu akademika APN Ukrayini Yevtuha M B ukladach O V Mihajlichenko K Vid centr KNLU 2007 S 83 85 Ryazanova T Ivan Spiridonovich Abramov Do 50 richnici z dnya smerti vidatnogo vchenogo Polissya Shostka 2010 5 serpnya Spogadi Oleni Denisivni Volkovoyi Abramovoyi pro svogo dyadka Abramova Ivana Spiridonovicha Polissya Shostka 2010 5 serpnya Terleckij V V Z beregiv Shostki Sumi 1995 Terleckij V Folklorist etnograf krayeznavec Sovetskoe Polese 1993 11 dekabrya S 2 Terleckij V V Folklorno etnografichni zapisi v s Voronizh na Sumshini Narodna tvorchist ta etnografiya 1978 2 S 72 75 Terleckij V Doslidnik z Voronezha Sumi Sobor 1997 64 s DzherelaAbramov I S Z istoriyi ta kulturi selisha Voronizh Folklorno etnografichni ta krayeznavchi narisi Uporyadkuv peredm prim S V P yatachenka Sumi Vid vo MakDen 2007 132 s P yatachenko S V Narodna kultura sayaniv u doslidzhenni Ivana Abramova Narodna tvorchist ta etnografiya 2013 4 S 35 39 Pantelejmon Kulish ta jogo voronezke otochennya u doslidzhennyah I S Abramova 21 sichnya 2022 u Wayback Machine Istoriya Kroleveckogo tkactva 4 bereznya 2016 u Wayback Machine Sivershina na foto Ivana Abramova 1905 roku localhistory org ua ukr Procitovano 2 chervnya 2024